Prehabilitační balíček může snížit riziko pooperačních plicních komplikací u kolorektální pacientů
Prehabilitation bundle can reduce incidence of postoperative pulmonary complications
Introduction: Elective major colorectal surgery is still associated with postoperative morbidity and mortality. Preoperative optimization can potentially reduce postoperative pulmonary complications, which significantly prolong recovery and increase the risk of mortality. The aim of this study was to evaluate the effect of the prehabilitation bundle on postoperative pulmonary complications.
Methods: All patients undergoing elective colorectal procedure for benign or malignant diagnosis before and after the introduction of the prehabilitation bundle were enrolled in the study. Prehabilitation was focused on nutritional support, regular aerobic and muscle strength exercise, preoperative optimization of anaemia, improvement of oral hygiene including regular chlorhexidine mouth wash, psychological support, restriction of smoking and alcohol consumption. In addition to the general characteristics, compliance with individual measures, incidence of pulmonary complications and length of stay were monitored.
Results: A total of 596 patients were included in the study (226 before and 370 after the implementation of the package). After the introduction of prehabilitation, the incidence of postoperative pulmonary complications decreased significantly − 29 (13%) vs. 17 (4.6%), RR: 0.21−0.67), p=0.001 and shorter length of stay was observed à 9.7 (±8.8) to 7.7 (±5.5) days (p=0.0005). Except for optimization of anaemia, compliance with the individual components of the established bundle was very good.
Conclusion: Introduction of a prehabilitation bundle focused on improvement of cardiorespiratory capacity, optimization of diet and oral hygiene, can reduce the risk of postoperative pulmonary complications and shorten the length of stay.
Keywords:
colorectal surgery – prehabilitation – postoperative pulmonary complications
Autori:
O. Ryska 1,2; A. Dereham 2; S. Mahmoud 2; N. Helmy 2; E. Janta 2
Pôsobisko autorov:
Ústav živočišné fyziologie a genetiky Akademie věd České republiky, v. v. i., Liběchov, Česká republika
1; Royal Lancaster Infirmary, University Hospitals of Morecambe Bay NHS Foundation Trust, United Kingdom
2
Vyšlo v časopise:
Rozhl. Chir., 2023, roč. 102, č. 7, s. 277-282.
Kategória:
Původní práce
doi:
https://doi.org/10.33699/PIS.2023.102.7.277–282
Súhrn
Úvod: Plánovaný velký kolorektální výkon je spojen s rizikem pooperační morbidity a mortality. Předoperační optimalizace má potenciál snížit pooperační plicní komplikace, které výrazně prodlužují rekonvalescenci a zvyšují celkovou mortalitu. Cílem studie bylo zhodnotit efekt prehabilitačního balíčku na výskyt pooperačních plicních komplikací.
Metody: Do studie byli zařazeni všichni pacienti podstupující plánovaný kolorektální výkon pro benigní nebo maligní diagnózu před a po zavedení prehabilitačního balíčku. Prehabilitace byla zaměřena na nutriční přípravu, pravidelné aerobní a posilovací cvičení, předoperační korekci anémie, zlepšení hygieny dutiny ústní včetně pravidelných výplachů roztokem chlorhexidinu, psychologickou podporu, omezení kouření a konzumace alkoholu. Kromě obecné charakteristiky souboru a míry dodržování jednotlivých opatření byla sledována incidence plicních komplikací a délka hospitalizace.
Výsledky: Celkem bylo do studie zařazeno 596 pacientů (226 před a 370 po implementaci balíčku). Po zavedení prehabilitace došlo ke snížení incidence pooperačních plicních komplikací -29 (13 %) vs. 17 (4,6 %), RR: 0,21−0,67, p=0,001 a zkrácení hospitalizace z 9,7 (±8,8) na 7,7 (±5,5) dne (p=0,0005). Až na korekci anémie byla kompliance s jednotlivými složkami balíčku velmi dobrá.
Závěr: Zavedením prehabilitačního balíčku zaměřeného na zvýšení kardiorespirační kapacity, optimalizaci jídelníčku a hygienu dutiny ústní je možné snížit riziko pooperační plicních komplikací a zkrátit délku pooperační hospitalizace.
Klíčová slova:
kolorektální chirurgie – prehabilitace – pooperační plicní komplikace
ÚVOD
Chirurgie zůstává nedílnou součástí léčby řady maligních i benigních kolorektálních onemocnění. Operační výkon představuje extrémní stres pro organismus pacienta a bude vždy spojen s rizikem pooperačních komplikací. Ty silně ovlivňují rekonvalescenci, kvalitu života a délku přežití u onkologických pacientů [1]. Pooperační komplikace navíc zatěžují systém zdravotní péče v důsledku delší hospitalizace a rizika readmise [2]. Komplikace postihující respirační systém patří k jedněm z nejčastějších. Incidence pooperační plicních komplikací (PPK) se pohybuje mezi 1−23 % v závislosti na použité definici [3].
Princip moderní perioperační péče (ERAS) je založen na zavedení multimodálních opatření, která minimalizují stresovou reakci organismu, zachovávají co nejfyziologičtější funkci orgánových soustav a tím snižují pooperační morbiditu a urychlují rekonvalescenci [4]. Původní koncept ERAS kladl velký důraz na období během a po operaci. Účinnost většiny těchto složek ERAS byla prokázána, což jim zajistilo pevné místo v současných doporučených postupech. V posledních letech se zájem více soustředí na předoperační období.
Nízká kardiorespirační kapacita prokazatelně představuje rizikový faktor pooperační morbidity a mortality [5]. Efektivní předoperační optimalizace má proto pravděpodobně velký potenciál ve smyslu pozitivního vlivu na časnou i dlouhodobou rekonvalescenci [6]. Řada prací prokázala efekt předoperační nutriční přípravy [7], korekce anémie [8], pravidelného aerobního cvičení nebo posilování [2], redukce kouření, pití alkoholu [9] a psychologické podpory [10]. Stejně jako u ostatních částí ERAS je zavedení více opatření najednou účinnější než implementace jednotlivých složek [11].
Cílem naší práce bylo zhodnotit efekt prehabilitačního balíčku na výskyt pooperačních plicních komplikací.
METODY
Do studie byli zařazeni všichni pacienti, kteří podstoupili elektivní kolorektální resekční výkon indikovaný pro benigní či maligní diagnózu před (2018−2019) a po plném zavedení prehabilitačního balíčku (2020−2022).
Prehabilitační balíček
Prehabilitační balíček byl na pracovišti autorů implementován v lednu 2020. Všichni pacienti mají rutinně (ideálně ihned po stanovaní diagnózy předpokládající indikaci k chirurgickému výkonu) vyšetřený hemoglobin. V případě anémie (dle WHO − u mužů Hb <130 g/l a u žen Hb <120 g/l) jsou dovyšetřeny hladiny ferritinu, saturace transferinu, B12 a folát. U pacientů s nálezem sideropenické anémie je podána substituce dle aktuálního doporučení centra pro perioperační péči (Guideline for the management of anaemia in the perioperative Pathway z roku 2022 − https://cpoc.org.uk/).
U všech pacientů indikovaných k plánovanému kolorektálnímu výkonu je proveden nutriční screening. U malnutričních pacientů je doporučena minimálně 10 až 14denní nutriční příprava preferenčně perorální a v případě intolerance parenterální cestou. Všem pacientům jsou vydány instrukce, jak provádět pravidelné anaerobní a posilovací cvičení. Poskytnuty jsou i odkazy na instruktážní videa. Pacient dostává písemné instrukce, jak zlepši dentální hygienu. Před a po operaci jsou předepsány pravidelné výplachy dutiny ústní roztokem chlorhexidinu. Jednotlivá opatření balíčku jsou shrnuta v následující tabulce (Tab. 1).
Sledování
Data z období před prehabilitací byla získána retrospektivně. Následně již byly údaje sbírány prospektivně. Primárním sledovaným parametrem byla incidence PPK definovaných jako výskyt jedné nebo více z níže jmenovaných abnormalit v období do 30. dne po operaci (definice uvedené v závorkách).
Atelektáza (nový radiologický nález opacifikace plic s posunem mediastina nebo hilu směrem k postižené oblasti a známkami kompenzace v přilehlé neatelektické plíci) vyžadující oxygenoterapii.
Pneumonie (podání antibiotik pro podezření na respirační infekci s naplněním jednoho nebo více z následujících kritérií: nový nález nebo změna charakteru sputa, nový nebo změněný radiologický nález zastínění (infiltrátu), febrilie, počet bílých krvinek >12×109/l).
Bronchospasmus (nový nález exspiračního stridoru vyžadující bronchodilatancia).
Respirační selhání vyžadující neinvazivní nebo invazivní plicní ventilaci.
Pneumotorax Závažnost PPK byla hodnocena pomocí modifikované škály Dindo-Clavien – I–V stupeň [12] – viz Tab. 2.
Tab. 1: Popis jednotlivých opatření prehabilitačního balíčku
Tab. 1: Prehabilitation bundle items
Kategorie |
Opatření |
Výživa |
Nutriční příprava u pacientů s pozitivním nutričním screeningem, u ostatních pacientů dieta s vysokým obsahem bílkovin (1,5 g/kg/den), doporučeny doplňky stravy (vitamín D). |
Cvičení |
Aerobní cvičení (30 min. denně) + posilování (10−15 min. denně) dle dodaných instrukcí. Dechová cvičení pomocí spirometru (pacient je vybaven spirometrem bezprostředně po indikaci k operaci). |
Dentální hygiena |
Doporučena optimalizace dentální hygieny dle instrukcí, předepsány pravidelné výplachy dutiny ústní roztokem chlorhexidinu. |
Korekce anémie |
Doplňky s obsahem železa podány perorálně eventuálně nitrožilně u anemických pacientů. |
Edukace |
Pacienti jsou při první konzultaci vybaveni edukačními materiály týkajícími se perioperační péče s důrazem na časnou mobilizaci po operaci, dále je pacient edukován při konzultaci s ERAS eventuálně stomickou sestrou. |
Návykové látky |
Doporučeno omezit nebo zcela vynechat konzumaci alkoholu, tabáku a jiných návykových látek, vydány kontakty na odvykací spolky. |
Psychologická podpora |
Nabídnuta konzultace psychologa při úzkosti či nadměrném stresu, vydány kontakty na pacientské spolky. |
Tab. 2: Klasifikace plicních pooperačních komplikací
Tab. 2: Classification of postoperative pulmonary complications
Stupeň |
Popis |
I |
Jakýkoliv odklon od normálního pooperačního průběhu bez nutnosti předepsaní medikace nebo invazivní intervence (př.: atalektáza řešena dechovou fyzioterapií). |
II |
Plicní komplikace vyžadující farmakologickou léčbu (př.: pneumonie léčena antibiotiky). |
III |
Komplikace vyžadující chirurgickou, endoskopickou nebo radiologickou intervenci (př.: bronchoskopie, hrudní drenáž). |
IV |
Plicní komplikace asociována s orgánovým (IVa) nebo multiorgánovým (IVb) selháním vyžadujícím intenzivní péči (př.: respirační insuficience vyžadující plicní ventilaci). |
V |
Plicní komplikace vedoucí k úmrtí pacienta. |
Tab. 3: Charakteristika sledovaného souboru
Tab. 3: Patients‘ characteristics
|
Před prehabilitací |
Po prehabilitace |
|
Počet (N) |
226 |
370 |
NS |
Pohlaví (Ž/M) % |
36 %/64 % |
39 %/61 % |
NS |
Věk (medián, rozmezí) |
71,2 (34−90) |
72,1 (24−91) |
NS |
Maligní diagnóza |
185 (82 %) |
295 (80 %) |
NS |
ASA I ASA II ASA III ASA IV |
17 (7 %) 128 (57 %) 79 (35 %) 2 (1 %) |
22 (5 %) 218 (59 %) 128 (35 %) 2 (1 %) |
NS |
Operace na pravém tračníku/operace na levém tračníku a rektu (%) |
34 %/61 % |
36 %/60 % |
NS |
Laparoskopický/otevřený přístup/ konverze (%) |
48 %/41 %/11 % |
45 %/44 %/11 % |
NS |
Kromě primárního parametru byly sledovány i základní demografické údaje a délka hospitalizace. Pacient byl propuštěn do domácího ošetření v momentě, kdy byla splněna následující kritéria:
- Pacient neměl známky systémového zánětu (přetrvávající febrilie a/nebo narůstající hodnoty C-reaktivního proteinu a/nebo přetrvávající tachykardie).
- Rána (drény) byla ošetřitelná ambulantně (pacient byl schopen pečovat o stomii).
- Ke kontrole bolesti dostačovala perorální analgetika.
- Pacient měl obnovený perorální příjem.
Míra dodržování některých složek prehabilitačního balíčku byla sledována na základě auditu zdravotnické dokumentace.
Statistika
S ohledem na typ rozložení dat jsou tato prezentována jako průměr se směrodatnou odchylkou. Parametrické údaje byly srovnány pomocí chi-square testu. Ke srovnání délky hospitalizace v obou skupinách byl použit studentův T-test. Hodnota p <0,05 byla považována za statisticky významnou. Data byla zpracována pomocí softwaru MedCalc 19.2 (MedCalc Software Ltd, Belgium).
VÝSLEDKY
Ve sledovaném období bylo do studie zařazeno 596 pacientů z toho 226 (64 % mužů) před a 370 (61 % mužů) po zavedení prehabilitace. V následující tabulce je uvedena základní charakteristika sledovaného souboru (Tab. 3).
Všichni pacienti byli extubováni bezprostředně po výkonu (nikdo nebyl ponechán na umělé plicní ventilaci). Výskyt PPK byl signifikantně nižší u pacientů, kteří prošli prehabilitačním programem – 29 (13 %) vs. 17 (4,6 %), p=0,001 (RR: 0,21−0,67). Klasifikace jednotlivých komplikací je uvedena v následující Tab. 4.
Tab. 4: Závažnost pooperační plicních komplikací dle Dindo-Clavien
Tab. 4: Dindo-Clavien classification of postoperative pulmonary complications
Dindo-Clavien |
Před prehabilitací (N=29) |
Po prehabilitace (N=17) |
I |
7 (24 %) |
2 (12 %) |
II |
21 (72 %) |
14 (82 %) |
III |
0 (0 %) |
0 (0 %) |
IV |
1 (4 %) |
1 (6 %) |
V |
0 (0 %) |
0 (0 %) |
Tab. 5: Míra dodržování jednotlivých položek prehabilitačního balíčku u intervenční skupiny
Tab. 5: Compliance with prehabilitation bundle items in the intervention group
Složka prehabilitačního balíčku |
Míra dodržování (N=370) |
Edukace dieta |
370 (100 %) |
Edukace trénink |
370 (100 %) |
Edukace ERAS |
370 (100 %) |
Správná korekce anémie |
285 (77 %) |
Výplachy roztokem chlorhexidinu |
362 (98 %) |
Míra dodržení jednotlivých složek balíčku je uvedena v tabulce. U fyzické aktivity a úpravy diety je hodnocena pouze edukace (Tab. 5).
Průměrná délka hospitalizace se po implementaci balíčku signifikantně snížila z 9,7 (±8,8) na 7,7 (±5,5) dne (p=0,0005). Četnost rehospitalizace se výrazně nezměnila – 12 (5 %) vs. 10 (3 %), p=0,101.
DISKUZE
Pooperační plicní komplikace jsou relativně časté a představují jednu z hlavních příčin pooperační morbidity a delší rekonvalescence. Běžně uváděná mortalita po velkém elektivním výkonu může tak z 0,5 % u pacientů s PPK stoupnout až na 19,5 % [13]. Většina nezávislých rizikových faktorů (věk, anamnéza respiračního onemocnění, malignita, výkon trvající více než 2 hodiny atd.) není ovlivnitelná. Na druhé straně se zdá, že optimalizací některých parametrů před operací lze riziko PPK výrazně redukovat. Korekcí anémie lze například snížit incidenci PPK, která je u pacientů s hladinou hemoglobinu nižší než 100 g/l zhruba trojnásobná ve srovnání s pacienty bez anémie [13]. Dalším částečně ovlivnitelným rizikovým faktorem je kouření. To v závislosti na množství a délce konzumace (krabiček/rok) zvyšuje nejenom riziko PPK [14], ale i s nimi asociovanou mortalitu – 1,17 (1,10−1,24) [15]. Snížení incidence PPK je na druhou stranu úměrné době před operací, po kterou pacient nekouřil (23% redukce po 4 týdnech, 47% redukce po 8 týdnech) [16]. Původní obavy ze zvýšeného množství sputa u kuřáků, kteří přestanou kouřit těsně před operací, byly vyvráceny [17]. Předoperační aerobní trénink zaměřený na dýchací svaly se také jeví jako přínosný. Metaanalýza dvanácti randomizovaných studií (N=666) publikovaná v roce 2018 prokázala signifikantní snížení PPK díky dechovému cvičení – 0,50 (0,39−0,64). Redukce komplikací se projevila i na délce hospitalizace, nicméně rozdíl nebyl signifikantní – -1,41 (2,07− -0,75) dne [18].
Prevence pooperační pneumonie je obzvláště důležitá u pacientů podstupujících kardiochirurgický výkon, u kterých je tato komplikace častější, výrazně zvyšuje počet dní na umělé plicní ventilaci a prodlužuje pobyt na jednotce intenzivní péče [19]. Pravidelné výplachy dutiny ústní roztokem chlorhexidinu snižují incidenci pneumonie u ventilovaných pacientů [20]. Lze usuzovat, že preventivní dezinfekce dutiny ústní by mohla snížit i riziko PPK po větším chirurgickém výkonu. Systematický přehled literatury publikovaný v roce 2019 hodnotící 5 intervenčních studií (celkem 2284 pacientů) uvádí, že chlorhexidinové výplachy signifikantně snížily incidenci pooperační pneumonie ve srovnání s placebem – 0,52 (0,39−0,70) [21].
Multimodální prehabilitace byla hodnocena v řadě observačních a randomizovaných studií. Carli a kol. pozorovali menší perioperační úbytek svalové hmoty u kolorektálních pacientů, kteří absolvovali trimodální (fyzické cvičení, vysokoproteinové doplňky stravy a psychologická podpora) ve srovnání s kontrolní skupinou. To se však překvapivě neprojevilo signifikantním snížením pooperační morbidity [22]. Dlouhodobým sledováním stejné kohorty autoři zaznamenali lepší 5leté přežívání prehabilitovaných pacientů operovaných pro kolorektální karcinom ve stadiu III [23]. Prehabilitace během neoadjuvantní léčby navíc pravděpodobně zlepšuje klinickou i patologickou odpověď [24]. Metaanalýza pěti randomizovaných a čtyř kohortových studií (N=914) porovnala účinnost prehabilitace u kolorektálních pacientů. Byl prokázán pozitivní efekt na délku hospitalizace (-2,2 CI95 %: -3,5 − -0,9 dne). Individuální studie ukázaly zlepšení kardiorespirační kapacity (6minutový test chůze) [25].
Díky těmto výsledkům nabývá celosvětově multimodální prehabilitace na popularitě. Rutinní předoperační optimalizace má přínos pro velký počet pacientů napříč chirurgickými specializacemi. Vytváří navíc základ pro dlouhodobou změnu životního stylu u lidí, kteří nebyli na pravidelnou fyzickou aktivitu zvyklí, což představuje potenciál zlepšení zdravotního stavu populace. Důraz na extenzivní předoperační přípravu bezesporu otevírá řadu dalších možností zefektivnění péče o chirurgické pacienty [26].
Naše studie potvrdila výsledky pozorované u pacientů podstupujících kardiochirurgický výkon. Nebyl hodnocen účinek jednotlivých opatření, ale jednoduchého prehabilitačního balíčku. Práce byla zaměřena na krátkodobé výsledky. Co se dodržení jednotlivých opatření týče, nejnižší kompliance vykazovala korekce anémie. Přestože byly u některých pacientů hladiny hemoglobinu nízké již během diagnostiky nádorového onemocnění, nikdo z lékařů na tento nález adekvátně nereagoval. A to i přes interní multioborový doporučený postup. Na druhé straně části balíčku, za které je zodpovědný především střední zdravotnický personál, fungují bezchybně. Bylo prokázáno, že i u kolorektálních pacientů může díky prehabilitaci dojít ke snížení incidence PPK, což se sekundárně projevilo zkrácením délky hospitalizace bez signifikantního nárůstu rehospitalizací.
Největší limitací prezentované práce je, že se nejedná o randomizovanou studii. Nelze tedy vyloučit součinnost ostatních faktorů, které mohly ovlivnit výsledek. Na druhé straně se jedná o studii z jednoho pracoviště a operace byly provedeny stejným týmem 4 kolorektálních chirurgů před i po zavedení prehabilitace. Provést randomizovanou studii, ve které by byli pacienti z kontrolní skupiny kompletně vyřazeni z prehabilitačního programu, je v současné době s ohledem na publikovaná data z etického hlediska těžko obhajitelné [25,27]. Další limitací je omezená možnost sledování dodržení pravidelného fyzického tréninku. U některých pacientů byly využity „chytré hodinky“, které kontinuálně monitorují aktivitu a poměr aerobní a anaerobní zátěže. Výsledky jsou pochopitelně v rámci souboru nesrovnatelné vzhledem k velkým rozdílům v primární úrovni fyzické zdatnosti. V plánu je na pracovišti autorů zajistit pacientům přístup k supervizovanému strukturovanému tréninku. Pokud pacient preferuje přípravu v domácím prostředí, měl by být ideálně vybaven chytrými hodinkami.
ZÁVĚR
Zavedením prehabilitačního balíčku zaměřeného na zvýšení kardiorespirační kapacity, optimalizaci jídelníčku a hygienu dutiny ústní je možné snížit riziko pooperační plicních komplikací a zkrátit délku pooperační hospitalizace.
Konflikt zájmů
Autoři článku prohlašují, že nejsou v souvislosti se vznikem tohoto článku ve střetu zájmů a že tento článek nebyl publikován v žádném jiném časopise, s výjimkou kongresových abstrakt a doporučených postupů.
MUDr. Ondřej Ryska, Ph.D., FEBS
e-mail: ondrejryska@centrum.cz
ORCID: 0000-0002-0438-895X
Zdroje
- Khuri SF, Henderson WG, DePalma RG, et al. Determinants of long-term survival after major surgery and the adverse effect of postoperative complications. Ann Surg. 2005 Sep;242(3):326−341. doi:10.1097/01.sla.0000179621.33268.83.
- West ME, Wischmeyer PE, Grocott MPW. Prehabilitation and nutritional support to improve perioperative outcomes. Curr Anesthesiol Rep. 2017;7(4):340−349. doi:10.1007/s40140-017-0245-2.
- Miskovic A, Lumb AB. Postoperative pulmonary complications. Br J Anaesth. 2017 Mar 1;118(3):317−334. doi:10.1093/bja/aex002.
- Heger P, Probst P, Wiskemann J, et al. A systematic review and meta-analysis of physical exercise prehabilitation in major abdominal surgery (PROSPERO 2017 CRD42017080366). J Gastrointest Surg. 2020 Jun;24(6):1375−1385. doi:10.1007/ s11605-019-04287-w.
- Wilson RJT, Davies S, Yates D, et al. Impaired functional capacity is associated with all-cause mortality after major elective intra-abdominal surgery. Br J Anaesth. 2010 Sep;105(3):297−303.doi:10.1093/bja/aeq128.
- Baldini G, Ferreira V, Carli F, et al. Preoperative preparations for enhanced recovery after surgery programs: A role for prehabilitation. Surg Clin North Am. 2018 Dec;98(6):1149−1169. doi: 10.1016/j.suc. 2018.07.004.
- Weimann A, Braga M, Carli F, et al. ESPEN practical guideline: Clinical nutrition in surgery. Clin Nutr. 2021 Jul;40(7):4745−4761.doi:10.1016/j.clnu.2021.03.031.
- Keeler BD, Dickson EA, Simpson JA, et al. The impact of pre-operative intravenous iron on quality of life after colorectal cancer surgery: outcomes from the intravenous iron in colorectal cancer-associated anaemia (IVICA) trial. Anaesthesia 2019 Jun;74(6):714−725. doi:10.1111/anae.14659.
- Egholm JWm, Pedersen B, Møller AM, et al. Perioperative alcohol cessation intervention for postoperative complications. Cochrane Database Syst Rev. 2018 Nov 8;11(11):CD008343. doi:10.1002/ 14651858.CD008343.pub3.
- Rachael P, Scott NW, Manyande A, et al. Psychological preparation and postoperative outcomes for adults undergoing surgery under general anaesthesia. Cochrane Database Syst Rev. 2016 May 26;2016(5): CD008646. doi:10.1002/14651858.CD008646.pub2.
- Gillis C, Fenton TR, Sajobi TT, et al. Trimodal prehabilitation for colorectal surgery attenuates post-surgical losses in lean body mass: A pooled analysis of randomized controlled trials. Clin Nutr. 2019 Jun;38(3):1053−1060. doi:10.1016/j. clnu.2018.06.982.
- Dindo D, Demartines N, Clavien PA, et al. Classification of surgical complications: a new proposal with evaluation in a cohort of 6336 patients and results of a survey. Ann Surg. 2004 Aug;240(2):205−213. doi:10.1097/01.sla.0000133083.54934.ae.
- Canet J, Gallart L, Gomar C, et al. Prediction of postoperative pulmonary complications in a population-based surgical cohort. Anesthesiology 2010 Dec;113(6):1338−1350. doi:10.1097/ALN.0b013e3181fc6e0a.
- Hawn MT, Houston TK, Campagna EJ, et al. The attributable risk of smoking on surgical complications. Ann Surg. 2011;254:914–920. doi:10.1097/ SLA.0b013e31822d7f81.
- Musallam KM, Rosendaal FR, Zaatari G, et al. Smoking and the risk of mortality and vascular and respiratory events in patients undergoing major surgery. JAMA Surg. 2013;148:755–762. doi:10.1001/ja-masurg.2013.2360.
- Mills E, Eyawo O, Lockhart I, et al. Smoking cessation reduces postoperative complications: a systematic review and meta-analysis. Am J Med. 2011;124:144–154. doi:10.1016/j.amjmed.2010.09.013.
- Myers K, Hajek P, Hinds C, et al. Stopping smoking shortly before surgery and postoperative complications: a systematic review and meta-analysis. Arch Intern Med. 2011;171:983–989. doi:10.1001/archinternmed.2011.97.
- Kendall F, Oliveira J, Peleteiro B, et al. Inspiratory muscle training is effective to reduce postoperative pulmonary complications and length of hospital stay: a systematic review and meta-analysis. Disabil Rehabil. 2018 Apr;40(8):864−882. doi:10. 1080/09638288.2016.1277396.
- He S, Chen B, Li W, et al. Ventilator-associated pneumonia after cardiac surgery: a meta-analysis and systematic review. J Thorac Cardiovasc Surg. 2014;148:3148−155.e3141−145. doi:10.1016/j.jtcvs.2014.07.107.
- Ozcaka O, Basoglu OK, Buduneli N, et al. Chlorhexidine decreases the risk of ventilator-associated pneumonia in intensive care unit patients: a randomized clinical trial. J Periodontal Res. 2012;47:584−592. doi:10.1111/j.1600-0765.2012.01470.x.
- Bardia A, Blitz D, Dai F, et al. Preoperative chlorhexidine mouthwash to reduce pneumonia after cardiac surgery: A systematic review and meta-analysis. J Thorac Cardiovasc Surg. 2019 Oct;158(4):1094−1100. doi:10.1016/j.jtcvs. 2019.01.014.
- Carli F, Bousquet-Dion G, Awasthi R, et al. Effect of multimodal prehabilitation vs postoperative rehabilitation on 30-day postoperative complications for frail patients undergoing resection of colorectal cancer: randomized clinical trial. JAMA doi:10.1001/jamasurg.2019.5474.
- Trepanier M, Minnella EM, Paradis T, et al. Improved disease-free survival after prehabilitation for colorectal cancer surgery. Ann Surg. 2019;270(3):493e501. doi:10.1097/SLA.0000000000003465.
- West MA, Astin R, Moyses HE, et al. Exercise prehabilitation may lead to augmented tumor regression following neoadjuvant chemoradiotherapy in locally advanced rectal cancer. Acta Oncol. 2019;58(5):588e595. doi:10.1080/0284186X.2019.1566775.
- Gillis C, Buhler K, Bresee L, et al. Effects of nutritional prehabilitation, with and without exercise, on outcomes of patients who undergo colorectal surgery: A systematic review and meta-analysis. Gastroenterology 2018 Aug;155(2):391−410. e4. doi:10.1053/j.gastro.2018.05.012.
- West MA, Jack S, Grocott MW, et al. Prehabilitation before surgery: Is it for all patients? Best Pract Res Clin Anaesthesiol. 2021 Dec;35(4):507−516. doi:10.1016/j. bpa.2021.01.001.
- Chmelo J, Chmelova I, Phillips AW. Prehabilitation, improving postoperative outcomes. Rozhl Chir. 2021 Fall;100(9):421−428. doi:10.33699/PIS.2021.100.9.421-428.
Štítky
Chirurgia všeobecná Ortopédia Urgentná medicínaČlánok vyšiel v časopise
Rozhledy v chirurgii
![Číslo 7](https://www.prelekara.sk/media/cache/resolve/journal_issue/media/image_pdf/4640faf9efe6baab264624ee11c01c1d.jpg)
2023 Číslo 7
- Metamizol jako analgetikum první volby: kdy, pro koho, jak a proč?
- Tramadol a paracetamol v tlumení poextrakční bolesti
- Fixní kombinace paracetamol/kodein nabízí synergické analgetické účinky
Najčítanejšie v tomto čísle
- Metodika implementace ERAS v kolorektální chirurgii
- Předoperační nutriční příprava – dodržování současných doporučení
- Praktické klinické doporučení pro perioperační péči v bariatrické chirurgii 2023: Adaptace doporučení společnosti ERAS (enhanced recovery after surgery) s konsenzuálním hlasováním pracovní skupiny Společné sekce bariatricko-metabolické chirurgie České chirurgické společnosti a České obezitologické společnosti
- ERAS