Radiofrekvenční ablace jaterních metastáz kolorektálního karcinomu
Radiofrequency ablation of colorectal liver metastases
Introduction: Radical liver resection is the only method for the treatment of patients with colorectal liver metastases (CLM); however, only 20–30% of patients with CLMs can be radically treated. Radiofrequency ablation (RFA) is one of the possible methods of palliative treatment in such patients.
Methods: RFA was performed in 381 patients with CLMs between 01 Jan 2001 and 31 Dec 2018. The mean age of the patients was 65.2±8.7 years. The male to female ratio was 2:1. Open laparotomy was done in 238 (62.5%) patients and the CT-navigated transcutaneous approach was used in 143 (37.5%) patients. CLMs <5 cm (usually <3 cm) in diameter were the indication for RFA. We used RFA as the only method in 334 (87.6%) patients; RFA in combination with resection was used in 36 (9.4%), and with multi-stage resection in 11 (3%) patients. We performed RFA in a solitary CLM in 170 (44.6%) patients, and in 2−5 CLMs in 211 (55.6%) patients. We performed computed tomography in each patient 48 hours after procedure.
Results: The 30-day postoperative mortality was zero. Complications were present in 4.8% of transcutaneous and in 14.2% of open procedures, respectively, in the 30-day postoperative period. One-, 3-, 5- and 10-year overall survival rates were 94.8, 66.8, 43.9 and 16.6%, respectively, in patients undergoing RFA, and 90.6, 69.1, 52.8 and 39.2%, respectively, in patients with liver resections. Disease free survival was 63.2, 30.1, 18.4 and 13.1%, respectively, in the same patients after RFA, and 71.1, 33.3, 22.8 and 15.5%, respectively, after liver resections.
Conclusion: RFA is a palliative thermal ablation method, which is one of therapeutic options in patients with radically non-resectable CLMs. RFA is useful especially in a non-resectable, or resectable (but for the price of large liver resection) solitary CLM <3 cm in diameter and in CLM relapses. RFA is also part of multi-stage liver procedures.
Keywords:
long-term results – colorectal liver metastases – radiofrequency ablation
Autori:
V. Třeška 1; J. Brůha 1; T. Skalický 1; V. Liška 1; J. Fichtl 1; H. Mírka 2; E. Korčáková 2
Pôsobisko autorov:
Chirurgická klinika Fakultní nemocnice Plzeň, Lékařská fakulta v Plzni, Univerzita Karlova
1; Klinika zobrazovacích metod, Fakultní nemocnice Plzeň, Lékařská fakulta v Plzni, Univerzita Karlova
2
Vyšlo v časopise:
Rozhl. Chir., 2019, roč. 98, č. 10, s. 399-403.
Kategória:
Původní práce
Súhrn
Úvod: Resekce jater pro jaterní metastázy kolorektálního karcinomu (JMKRK) je jedinou radikální léčbou, nicméně jen 20−30 % JMKRK je radikálně resekabilních. U těchto nemocných je radiofrekvenční ablace (RFA) jednou z možných metod paliativní léčby.
Metody: Od 1. 1. 2001 do 31. 12. 2018 byla RFA provedena u 381 nemocných s JMKRK, z toho otevřenou, laparotomickou cestou u 238 (62,5 %), transkutánním přístupem pod navigací výpočetní tomografií (CT) u 143 (37,5 %) nemocných. Průměrný věk nemocných léčených RFA byl 65,2±8,7 roku. Poměr mužů a žen byl 2:1. Indikací pro RFA byly JMKRK o průměru <5 cm (obvykle <3 cm). Z 381 nemocných jsme použili RFA jako jedinou léčbu u 334 (87,6 %), v kombinaci s resekcí u 36 (9,4 %) a v rámci etapového výkonu u 11 (3 %) nemocných. U 170 nemocných (44,6 %) jsme provedli ablaci jednoho ložiska, u zbývajících 211 nemocných (55,4 %) pak 2−5 ložisek. U každého nemocného bylo provedeno do 48 hod. po výkonu kontrolní CT.
Výsledky: 30denní pooperační mortalita byla nulová. 30denní pooperační komplikace se vyskytly u 4,8 % transkutánních a 14,2 % otevřených výkonů. Jedno-, tří-, pěti- a desetileté celkové přežívání bylo u nemocných s RFA 94,8; 66,8; 43,9 a 16,6 %, u nemocných s resekcí jater pak 90,6; 69,1; 52,8, resp. 39,2 %. Ve stejných intervalech bylo bezpříznakové přežívání u nemocných s RFA 63,2; 30,1; 18,4, resp. 13,1 %, u nemocných s resekcí jater pak 71,1; 33,3; 22,8, resp. 15,5 %.
Závěr: RFA je paliativní termoablační metoda, která je součástí léčebných možností u nemocných s radikálně neresekabilními JMKRK. RFA je vhodná zejména u neresekabilních, nebo resekabilních (ale za cenu velké jaterní resekce) solitárních JMKRK o průměru <3cm a při řešení recidiv JMKRK. RFA je součástí víceetapových výkonů.
Klíčová slova:
jaterní metastázy kolorektálního karcinomu – radiofrekvenční ablace – dlouhodobé výsledky
Úvod
Kolorektální karcinom (KRK) je třetím nejčastějším maligním nádorem v populaci. Ročně jím ve světě onemocní zhruba 1 milion obyvatel. Přibližně u 20 % nemocných se v době diagnostiky KRK objeví i jaterní metastázy (JMKRK) a u dalších přibližně 30 % se tyto metastázy vyvinou v různě dlouhém období po resekci primárního nádoru. Základní léčbou JMKRK je multimodální léčba, kde jedinou radikální léčbou je resekce jater, která nabízí více než 50 % nemocných kvalitní přežívání po dobu 5 let. Resekční léčba je však limitována celou řadou faktorů a je možná pouze u 20–30 % nemocných s JMKRK [1,2,3].
Radiofrekvenční ablace (RFA) patří vedle dalších léčebných možností, jakými jsou mikrovlnná, laserová ablace, ireverzibilní elektroporace, transarteriální chemoembolizace, radioembolizace, stereotaktická radioablace a v neposlední řadě vlastní onkologická léčba, k účinným způsobům paliativní léčby.
Metody
Od 1. 1. 2001 do 31. 12. 2018 jsme chirurgicky řešili celkem 1407 nemocných s JMKRK. Jaterní resekci jsme provedli u 1026, RFA u 381 nemocných, z toho otevřenou, laparotomickou cestou u 238 (62,5 %), transkutánním přístupem pod navigací výpočetní tomografií (CT) u 143 (37,5 %) nemocných. Průměrný věk nemocných léčených RFA byl 65,2± 8,7 roku. Poměr mužů a žen byl 2:1. Z 381 nemocných jsme použili RFA jako jedinou léčbu u 334 (87,6 %), v kombinaci s resekcí u 36 (9,4 %) a v rámci etapového výkonu u 11 (3 %) nemocných. Rozhodnutí o provedení RFA bylo řešeno multioborovým týmem. Indikací pro RFA byly JMKRK o průměru <5 cm (obvykle <3 cm). Nejčastěji jsme pomocí RFA řešili 1−3 ložiska (maximum bylo 5 ložisek). U 170 nemocných (44,6 %) jsme provedli ablaci jednoho ložiska, u zbývajících 211 nemocných (55,4 %) pak 2−5 ložisek. Celkem jsme pomocí RFA ošetřili 659 ložisek (516 otevřeně, 183 transkutánně) – Tab. 1. K výkonu byli indikováni polymorbidní nemocní, recidivy JMKRK po resekcích jater, solitární ložiska <3 cm v centru jater vyžadující jinak velkou (>3 segmenty) jaterní resekci, dále jako první krok etapového výkonu na játrech (obvykle k eradikaci ložisek v levém laloku jater). V současnosti používáme přístroje RF Medical, V-1000, Mygen (Soul, Jižní Korea) a Cooltip E series, Medtronic (Gosport Hampshire, UK). JMKRK do 3 cm v průměru jsme řešili pomocí jednoduchých sond, léze v průměru 3−5 cm pak tzv. clusterovými sondami (tři jehly). Snahou bylo získat během výkonu kompletní ablaci ložiska s minimální bezpečnostní zónou 0,5–1 cm. Při nedostatečné termoablaci ložiska jsme v jedné době použili další zavedení sondy ke kompletní ablaci JMKRK. U každého nemocného bylo provedeno do 48 hod. po výkonu kontrolní CT ke zjištění úspěšnosti výkonu z hlediska kompletní nekrózy nebo neošetřené oblasti (tzv. nonablace) JMKRK. Adjuvantní systémová léčba byla řešena personalizovaně onkologem v rámci multidisciplinárního týmu. Všichni nemocní byli sledováni v intervalu jednoho, dále 3 měsíců po RFA v prvním roce a poté po 6 měsících. U nemocných jsme hodnotili pooperační mortalitu, morbiditu, výskyt nonablace, délku hospitalizace, celkové a bezpříznakové dlouhodobé přežívání.
Tab. 1: Patient characteristics (01 Jan 2001–31 Dec 2018)
Výsledky
30denní pooperační mortalita byla nulová. Komplikace se vyskytly u 4,8 % transkutánních a 12,1 % otevřených výkonů. Naprostá většina komplikací spadala do klasifikace Clavien-Dindo I–IIIa (febrilie, bronchopneumonie, ranné komplikace, jaterní abscesy). Jen 4 komplikace (poranění bránice, mechanická dehiscence v ráně po subkostálním řezu, krvácení a popálenina v místě uložení indiferentní elektrody) si vyžádaly operační řešení v celkové anestezii (Clavien-Dindo IIIb). U pacientů s transkutánně provedenou RFA byla významně kratší doba hospitalizace než u skupiny s operačním výkonem (5,4, resp. 8,9 dne). Transkutánní přístup byl také zatížen významně menším rizikem pooperačních komplikací (5,5 % výkonů u transkutánní RFA a 17,3 % výkonů u otevřené RFA). Nicméně transkutánní metoda byla zatížena vyšším procentem nonablací (21,4 %) v porovnání s otevřenou metodou, kde se nonablace vyskytovaly u 9,8 % nemocných.
Jedno-, tří-, pěti- a desetileté celkové přežívání bylo u nemocných s RFA 94,8; 66,8; 43,9 a 16,6 %, u nemocných s resekcí jater pak 90,6; 69,1; 52,8, resp. 39,2 % (Graf 1). Ve stejných intervalech bylo bezpříznakové přežívání u nemocných s RFA 63,2; 30,1; 18,4, resp. 13,1 %, u nemocných s resekcí jater pak 71,1; 33,3; 22,8, resp. 15,5 % (Graf 2, Tab. 2). Na dlouhodobé přežívání neměly vliv věk ani pohlaví nemocných.
Tab. 2: Results
Graph 1: Comparison of patients overall survival after
RFA and liver resection
Graph 2: Comparison of patients disease free survival after
RFA and liver resection
Diskuze
RFA patří do skupiny termoablačních metod, které využívají střídavého elektrického proudu o frekvenci 460–500 kHz s výkonem 50−200 W k iontové agitaci s následnou denaturací a koagulací nádorového ložiska se vznikem jeho nekrózy ve tvaru kruhu. Jedná se o velmi účinnou metodu zejména u malých ložisek JMKRK o průměru pod 3 cm. RFA je metodou paliativní, která nenahrazuje radikální jaterní resekci, nýbrž je metodou doplňující chirurgické možnosti léčby JMKRK. K jejím výhodám patří jednoduchost provedení, menší výskyt komplikací v porovnání s resekcí jater, krátká doba hospitalizace a nízké ekonomické náklady [4,5].
RFA patří bezesporu k nejčastěji užívaným metodám termoablační léčby tam, kde není indikována, resp. nelze použít radikální chirurgickou resekci JMKRK. RFA je dále využívána pro termoablaci recidiv JMKRK po předchozí chirurgické nebo ablační léčbě, v kombinované léčbě společně s jaterní resekcí (u vícečetných JMKRK) nebo v rámci etapových výkonů na játrech. Indikaci k jejímu použití u nemocných s JMKRK určuje multidisciplinární tým. Její výsledky závisejí na celé řadě faktorů, mezi které patří správná indikace k termoablaci, zkušenost operatéra, lokalizace ložiska, velikost a počet řešených ložisek, způsob termoablace, přítomnost dalších systémových metastáz KRK, biologická charakteristika JMKRK, s čímž souvisí odpověď na onkologickou léčbu, dále zda se jedná o synchronní nebo metachronní JMKRK, a pravděpodobně i na následné adjuvantní onkologické léčbě [6,7].
Správná indikace k RFA je jedním ze zásadních faktorů, které velkou měrou ovlivňují výsledky RFA u JMKRK [8]. Nelze se domnívat, že RFA zejména u solitárních ložisek může nahradit jaterní resekci, která je vždy metodou první volby, pokud je technicky proveditelná a celkový stav nemocného je příznivý. Naše výsledky společně s recentními literárními údaji ukazují, že dlouhodobé celkové a bezpříznakové přežívání nemocných je výrazně lepší po jaterních resekcích v porovnání s RFA [9]. Výsledek RFA ovlivňuje rovněž zkušenost operatéra s použitím peroperační ultrasonografie při otevřené či laparoskopické RFA. U malých lézí uložených uvnitř jaterního parenchymu je někdy cílení RFA sondy složitější a je vhodná asistence zkušeného sonografisty na operačním sále. Pokud jde o lokalizaci ložiska, pak větší nebezpečí nonablace hrozí u ložisek, která jsou lokalizována u velkých cév, kde dochází krevním proudem k ochlazování termoablačního efektu (tzv. heat sink effect).
V porovnání s chirurgickou resekcí je RFA zatížena vyšším procentem recidiv, které se v různém časovém období vyvinou v játrech u více než 50 % nemocných po RFA. Z nich pak až 96 % se objevuje v prvním roce po RFA [10]. Více jsou recidivami zatíženy transkutánní RFA pod USG nebo CT kontrolou v porovnání s RFA cestou laparotomie nebo laparoskopie. Lee [11] porovnával na skupině 205 nemocných resekční léčbu s RFA JMKRK. V dlouhodobé úspěšnosti stran celkového přežívání a bezpříznakového přežívání nemocných měla skupina nemocných s resekční léčbou statisticky signifikantně lepší výsledky (p<0,015). Naopak srovnatelné dlouhodobé výsledky s resekční léčbou měla RFA solitárních lézí ≤3 cm. Nicméně pokud šlo o malé (≤3 cm) a vícečetné léze, pak rovněž dlouhodobé výsledky RFA byly horší v porovnání s resekční léčbou (p<0,04). Studie Dervenise [12] a Hofa [13] doporučily RFA v kombinaci s resekční léčbou u polymorbidních nemocných s vícečetnými JMKRK, nicméně upozornily na horší výsledky v porovnání s čistě resekčními výkony. V našich předchozích studiích [14,15] jsme prokázali, že se stoupajícím počtem (nad 3−5 ložisek) a velikostí ložisek (>3 cm) se zhoršují dlouhodobé výsledky RFA. Naopak srovnatelné dlouhodobé výsledky s resekční léčbou má RFA solitárních lézí ≤3 cm. K rizikovým faktorům neúspěchu RFA jater u JMKRK patří také KRAS mutace primárního nádoru [16], biologické chování primárního nádoru a jeho uzlinové metastázy. Je rovněž prokázáno, že nemá význam provádět ablaci ložisek v průměru větších než 5 cm, kde výsledky RFA jsou velmi špatné. Předoperační provedení hybridních metod pozitronové emisní tomografie a magnetické rezonance (PET CT, PET MRI) by mělo jednoznačně předcházet indikaci k RFA z hlediska přítomnosti systémových metastáz KRK. Pokud jsou tyto metastázy (např. plicní) chirurgicky odstranitelné, pak RFA JMKRK je indikována k provedení buď v první, nebo druhé době po odstranění těchto metastáz. U chirurgicky neodstranitelných systémových metastáz nemá význam z hlediska dlouhodobého přežívání nemocných provedení RFA u JMKRK.
V současné literatuře není dostatek randomizovaných studií porovnávajících dlouhodobý efekt kombinovaného výkonu RFA se systémovou léčbou versus samotnou systémovou léčbou, nebo samotnou RFA JMKRK. Studie Ruerse [17], která porovnávala výsledky samotné systémové chemoterapie s RFA a systémovou chemoterapií, prokázala v dlouhodobém sledování nemocných (po 9,7 roku) podstatně lepší, statisticky významné (p<0,025) výsledky z hlediska recidivy onemocnění u skupiny nemocných léčených RFA s následnou adjuvantní systémovou léčbou. Rovněž u nemocných s kombinovanou léčbou došlo ve větším počtu k reverznímu efektu léčby s následnou resekcí JMKRK. Yamakado [18] v roce 2016 publikoval u nemocných s neresekabilními JMKRK zajímavé výsledky kombinace TACE pomocí degradabilních mikrosfér s mitomycinem C s následnou RFA. 2leté celkové a bezpříznakové přežívání bylo 88, resp. 63,3 % s mediánem přežití 48,4 měsíce.
U bilobárních nebo vícečetných JMKRK lze využít kombinace resekční léčby s RFA. Sasaki [19] publikoval u tohoto postupu srovnatelné 5leté OS jako u nemocných po resekci jater s nepříznivými rizikovými faktory, kterými byly uzlinové metastázy, mutovaný typ KRAS a vysoká plazmatická hladina karcinoembryonálního antigenu u primárního nádoru.
RFA jaterních ložisek je zatížena v porovnání s resekčními výkony nižším počtem komplikací [20,21]. Jejich výskyt je v literatuře udáván v rozmezí 2−13 %. Mortalita je velmi nízká v rozmezí 0−1 % případů. K lehkým komplikacím patří tzv. „tumor ablation syndrome“, který je častější u RFA většího počtu ložisek v jedné době a projevuje se únavou, subfebriliemi, leukocytózou, nauzeou a zvracením. Jedná se o přechodné potíže, které v průběhu několika dní vymizí. K závažnějším komplikacím patří hemoperitoneum, hemothorax, perforace střeva, bránice, akutní cholecystitida, vznik abscesu, hemobilie, trombóza portální žíly. Tyto komplikace jsou častější u výkonů transkutánních v porovnání s otevřenými výkony a jsou častější při opakovaném řešení recidiv JMKRK především z důvodů pooperačních srůstů. Ke komplikacím patří i rozsev nádoru v punkčním kanálu po RFA. Literatura uvádí jeho výskyt mezi 0−10 % [22,23]. My jsme se s touto komplikací v našem souboru nesetkali. Důležitou prevencí této komplikace je důsledná koagulace punkčního kanálu RFA sondou na konci výkonu. U všech nemocných dochází po výkonu k vzestupu jaterních enzymů, jejichž hladiny se v průběhu jednoho týdne po výkonu normalizují.
Do jisté míry můžeme za komplikaci výkonu počítat i tzv. nonablaci, tj. nekompletní nebo jen částečnou ablaci nádoru, která, pokud je dále neošetřena, je příčinou časné recidivy. Při podezření na nonablaci během operačního výkonu je nutné provést další překrývající RFA neošetřené části JMKRK, pokud je nonablace patrná na kontrolním pooperačním CT, pak doporučujeme provést transkutánní RFA, pokud je to možné, nebo doplnit RFA výkonem TACE. Příčinami nonablace jsou zejména nesprávné zacílení ložiska a tzv. „heat sink effect“.
Závěr
Závěrem můžeme konstatovat, že RFA je paliativní termoablační metoda, která je součástí léčebných možností u nemocných s radikálně neresekabilními JMKRK. K přednostem RFA patří její relativní jednoduchost, rychlost, malá zátěž pro nemocného a nízké ekonomické náklady. Její úspěšnost výrazně roste se zkušeností operatéra. O její indikaci u nemocných s JMKRK rozhoduje multioborový tým a tato metoda patří do center jaterní chirurgie. Je vhodná zejména u neresekabilních, nebo resekabilních (ale za cenu velké jaterní resekce) solitárních JMKRK o průměru <3cm, které nejsou lokalizovány v místě velkých cév. RFA je součástí více etapových výkonů, je vhodná u recidiv JMKRK. O přínosu kombinace RFA s perioperační systémovou léčbou nejsou zatím jednoznačná doporučení.
Práce vznikla s podporou grantu PROGRES Q 39 UK v Praze.
Konflikt zájmů
Autoři článku prohlašují, že nejsou v souvislosti se vznikem tohoto článku ve střetu zájmů a že tento článek nebyl publikován v žádném jiném časopise.
prof. MUDr. Vladislav Třeška, DrSc.
Chirurgická klinika LFUK a FN v Plzni
Alej Svobody 80
304 60 Plzeň
e-mail: treska@fnplzen.cz
Zdroje
-
Grundmann RT. Current state of surgical treatment of liver metastases from colorectal cancer. World J Gastrointest Surg. 2011;3:183−96. doi: 10.4240/wjgs.v3.i12.183.
-
Chow FC, Chok KS. Colorectal liver metastases: An update on multidisciplinary approach. World J Hepatol. 2019;11:150−72. doi: 10.4254/wjh.v11.i2.150.
-
Adam R, Kitano Y. Multidisciplinary approach of liver metastases from colorectal cancer. Ann Gastroenterol Surg. 2019;3:50−6. doi: 10.1002/ags3.12227.
-
Viganò L, Pedicini V, Comito T, et al. Aggressive and multidisciplinary local approach to iterative recurrences of colorectal liver metastases. World J Surg. 2018;42:2651−9. doi: 10.1007/s00268-018-4525-x.
-
Petre EN, Sofocleous C. Thermal ablation in the management of colorectal cancer patients with oligometastatic liver disease. Visc Med. 2017;33:62−8. doi: 10.1159/000454697.
-
Elias D, Viganò L, Orsi F, et al. New perspectives in the treatment of colorectal metastases. Liver Cancer 2016;6:90−8. doi: 10.1159/000449492.
-
Benhaim L, El Hajjam M, Malafosse R, et al. Radiofrequency ablation for colorectal cancer liver metastases initially greater than 25 mm but downsized by neo-adjuvant chemotherapy is associated with increased rate of local tumor progression. HPB (Oxford) 2018;20:76−82. doi: 10.1016/j.hpb.2017.08.023.
-
Vavra P, Nowakova J, Ostruszka P. Colorectal cancer liver metastases: laparoscopic and open radiofrequency-assisted surgery. Wideochir Inne Tech Maloinwazyjne. 2015;10:205−12. doi: 10.5114/wiitm.2015.52082.
-
van Amerongen MJ, Jenniskens SFM, van den Boezem PB. Radiofrequency ablation compared to surgical resection for curative treatment of patients with colorectal liver metastases – a meta-analysis. HPB (Oxford) 2017;19:749−56. doi: 10.1016/j.hpb.2017.05.011.
-
Shady W, Petre EN, Do KG. Percutaneous microwave versus radiofrequency ablation of colorectal liver metastases: Ablation with clear margins (A0) provides the best local tumor control. J Vasc Interv Radiol. 2018;29:268−75. doi: 10.1016/j.jvir.2017.08.021.
-
Lee BC, Lee HG, Park IJ. The role of radiofrequency ablation for treatment of metachronous isolated hepatic metastasis from colorectal cancer. Medicine (Baltimore) 2016;95:e4999. doi: 10.1097/MD.0000000000004999.
-
Dervenis C, Xynos E, Sotiropoulos G, et al. Clinical practice guidelines for the management of metastatic colorectal cancer: a consensus statement of the Hellenic Society of Medical Oncologists (HeSMO). Ann Gastroenterol. 2016;29:390−416. doi 10.20524/aog.2016.0050.
-
Hof J, Joosten HJ, Havenga K, et al. Radiofrequency ablation is beneficial in simultaneous treatment of synchronous liver metastases and primary colorectal cancer. PLoS One. 2018;13:e0193385. doi: 10.1371/journal.pone.0193385.
-
Brůha J, Liška V, Pálek R, et al. Porovnání perkutánního a otevřeného přístupu RFA u jaterních metastáz kolorektálního karcinomu. Rozhl Chir 2016;95:107−11.
-
Třeška V, Skalický T, Ferda J, et al. Chirurgie jaterních metastáz kolorektálního karcinomu – přítomnost a budoucnost. Rozhl Chir 2014;93:568−71.
-
Shady W, Petre EN, Vakiani E, et al. Kras mutation is a marker of worse oncologic outcomes after percutaneous radiofrequency ablation of colorectal liver metastases. Oncotarget. 2017;8:66117−27. doi.org/10.18632/oncotarget.19806.
-
Ruers T, Van Coevorden F, Punt CJ, et al. Local treatment of unresectable colorectal liver metastases: Results of a randomized phase II trial. J Natl Cancer Inst. 2017;109. doi: 10.1093/jnci/djx015.
-
Yamakado K, Inaba Y, Sato Y, et al. Radiofrequency ablation combined with hepatic arterial chemoembolization using degradable starch microsphere mixed with mitomycin C for the treatment of liver metastasis from colorectal cancer: A prospective multicenter study. Cardiovasc Intervent Radiol. 2017;40:560−7. doi: 10.1007/s00270-016-1547-3.
-
Sasaki K, Margonis GA, Andreatos N,et al. Combined resection and RFA in colorectal liver metastases: stratification of long-term outcomes. J Surg Res. 2016;206:182−9. doi: 10.1016/j.jss.2016.06.098.
-
Chen Q, Li C, Yang H, Zhao H, et al. Radiofrequency ablation versus resection for resectable liver metastases of gastrointestinal stromal tumours: Results from three national centres in China. Clin Res Hepatol Gastroenterol. 2018; 18: 30228−6. doi: 10.1097/MCG.0000000000000008.
-
Puijk RS, Ruarus AH, Vroomen LGPH, et al. Colorectal liver metastases: surgery versus thermal ablation (COLLISION) – a phase III single-blind prospective randomized controlled trial. BMC Cancer 2018;18:821. doi: 10.1186/s12885-018-4716-8.
-
Vogl TJ, Farshid P, Naguib NN, et al. Ablation therapy of hepatocellular carcinoma: a comparative study between radiofrequency and microwave ablation. Abdom Imaging. 2015;40:1829−37. doi: 10.1007/s00261-015-0355-6.
-
Long L, Wei L, Hong W. Meta-analysis of long-term outcomes in patients with colorectal liver metastases undergoing hepatectomy with or without radiofrequency blation. Am Surg. 2018;84:1913−23.
Štítky
Chirurgia všeobecná Ortopédia Urgentná medicínaČlánok vyšiel v časopise
Rozhledy v chirurgii
![Číslo 10](https://www.prelekara.sk/media/cache/resolve/journal_issue/media/image_pdf/b3c0a2f1f8e64c5c238270fe3df60a1e.jpeg)
2019 Číslo 10
- Metamizol jako analgetikum první volby: kdy, pro koho, jak a proč?
- Tramadol a paracetamol v tlumení poextrakční bolesti
- Fixní kombinace paracetamol/kodein nabízí synergické analgetické účinky
Najčítanejšie v tomto čísle
- Léčba jaterních cyst – zkušenosti Chirurgické kliniky FN Plzeň 2009−2018
- Srovnání efektivity chirurgické intervence s terapií Cyberknife® v léčbě jaterních malignit
- Radiofrekvenční ablace jaterních metastáz kolorektálního karcinomu
- Cesta k novým játrům: Decelularizace prasečích jater a jejich znovuosídlení buňkami