Role výživy v prevenci a léčbě věkem podmíněné makulární degenerace
The role of nutrition in prevention and treatment of age-related macular degeneration
This article deals with the issue of the impact of nutrition on eye health, especially age-related macular degeneration (AMD). AMD is one of the leading causes of irreversible blindness among individuals aged ≥65 years in developed countries. Treatment of AMD is usually invasive and expensive. This high economic burden is one of the reasons why nutrition is considered in prevention and treatment of AMD. Oxidative stress, defined as excess amounts of reactive oxygen species, is the major cause of AMD. So, the balance between antioxidants and reactive oxygen species is essential. Research suggests that the role of antioxidants and other nutrients seem to be significant for reducing the risk of developing AMD.
Keywords:
age-related macular degeneration – oxidative stress – nutrition – dietary habits – Antioxidants – lutein and zeaxanthin
Autori:
J. Králová; Z. Kapounová
Vyšlo v časopise:
Geriatrie a Gerontologie 2020, 9, č. 4: 214-215
Kategória:
Přehledový článek
Súhrn
Článek se zabývá významem výživy pro zdraví očí, konkrétně věkem podmíněné makulární degenerace (VPMD). VPMD je jednou z nejčastějších příčin nevratného oslepnutí u jedinců starších 65 let ve vyspělých zemích. Léčba VPMD je často invazivní a drahá. Vysoká ekonomická zátěž je jedním z důvodu, proč je zvažován význam výživy v prevenci a léčbě VPMD. Hlavní příčinou VPMD je oxidační stres definovaný jako nadbytek volných kyslíkových radikálů. Rovnováha mezi antioxidanty a volnými kyslíkovými radikály je proto esenciální. Výzkum naznačuje významnou roli antioxidantů a dalších živin na snížení rizika rozvoje VPMD.
Klíčová slova:
věkem podmíněná makulární degenerace – oxidační stres – výživa – stravovací zvyklosti – antioxidanty lutein a zeaxantin
Věkem podmíněná makulární degenerace (VPMD) je nejčastější příčinou slepoty ve vyspělých zemích u jedinců starších 65 let. Celosvětově trpí VPMD 30–50 milionů jedinců. Se stárnutím populace a prodlužováním délky života je možné očekávat ještě vyšší výskyt tohoto onemocnění. Jedinci s VPMD mají problém se čtením malých písmen a rozeznáváním tváří. VPMD je onemocnění, které významně ovlivňuje kvalitu života (1).
Existují dvě formy VPMD, suchá a vlhká. Suchá (atrofická) forma je častější a postihuje 85–90 % jedinců. Vlhká (neovaskulární) forma je méně častá, ale závažnější vzhledem k rychlé progresi a vyššímu riziku oslepnutí. Vlhká forma se léčí pomocí anti-VEGF injekcí (protilátky proti vaskulárnímu endoteliálnímu růstovému faktoru). U suché formy nejsou v současnosti k dispozici žádné léčebné postupy (2).
VPMD je multifaktoriální onemocnění, ve kterém se uplatňují genetické a environmentální faktory. Nejvýznamnější rizikové faktory jsou vyšší věk, ženské pohlaví, bílá rasa, výskyt VPMD v rodině, kouření, obezita a nedostatek antioxidantů ve stravě (3). I když je známo mnoho rizikových faktorů, zůstává patogeneze onemocnění stále nejasná. Nejdůležitější roli však sehrává pravděpodobně oxidační stres, zánět a endoteliální dysfunkce, tak jako u jiných chronických onemocnění (4).
Oxidační stres je definovaný jako nadbytek reaktivních forem kyslíku. U starších jedinců se jejich tvorba zvyšuje a zároveň se snižuje antioxidační kapacita (5). Mezi významné antioxidanty a antioxidační systémy patří vitaminy (vitamin C, vitamin D a vitamin E), karotenoidy (α-karoten, β-karoten, lykopen, lutein, zeaxantin), enzymy (superoxid dismutáza, kataláza, glutathion peroxidáza) a mnohé další látky (flavonoidy, kyselina lipoová, kyselina močová, selen, koenzym Q10). Uvedené antioxidanty mají ochranný účinek, vykazují synergický efekt a navzájem se chrání před přímou destrukcí v procesu neutralizace volných radikálů (1).
Význam jednotlivých živin v oku je různorodý. Vitamin C je významný antioxidant, který je v oku zastoupený ve vysokých koncentracích (2). Vitamin E působí také jako antioxidant. α- tokoferol se nachází mezi retinou, retinálním pigmentovým epitelem a choroideoum (3). Vitamin D má mnohé příznivé účinky, včetně regulace oxidace, zánětu a procesu angiogeneze (6).
Lutein a zeaxantin jsou součástí makulárního pigmentu a dodávají makule žlutou barvu. Podílejí se na udržovaní morfologie a funkci makuly, pohlcují modré světlo a vychytávají volné radikály. Jsou tedy esenciální pro zdraví očí (3). Meta-analýza šesti longitudinálních kohortových studií z roku 2017 potvrdila pozitivní efekt vyššího příjmu luteinu a zeaxantinu na pokročilou formu VPMD (7).
V rámci multicentrické studie Age-Related Eye Disease Study (AREDS) z roku 2001 na 3640 jedincích ve věku 55–80 let s různým stupněm VPMD se prokázal pozitivní vliv sedmiletého užívání doplňků stravy, které vedlo ke zpomalení progrese onemocnění. Jednalo se o dávky 500 mg vitaminu C, 400 IU vitaminu E, 15 mg β-karotenu, 80 mg oxidu zinečnatého a 2 mg oxidu měďnatého, což jsou dávky mnohem vyšší než doporučená denní množství (8).
Vzhledem k vyššímu riziku nádorového onemocnění plic u kuřáků byl v AREDS2 v roce 2013 nahrazen β-karoten luteinem a zeaxantinem v poměru 5:1 (10 mg luteinu a 2 mg zeaxantinu). Také byly přidány omega-3 mastné kyseliny, 650 mg EPA a 350 mg DHA. Dávka zinku byly z důvodu nežádoucích účinků snížená na 25 mg. Na 4203 jedincích s mírnou formou VPMD ve věku 50–85 let se prokázal aditivní vliv omega-3 mastných kyselin, luteinu a zeaxantinu na snížení progrese onemocnění (9).
Z hlediska primární prevence se však ukazuje užívání doplňků stravy jako nevýznamné. V rámci sekundární prevence může mít pravděpodobně pozitivní vliv na zpomalení progrese onemocnění. Tyto doporučení se opírají hlavně o výsledky výše zmíněné AREDS studie, ostatní studie kratšího trvání však nevedly k tak jednoznačným závěrům (10). Jako problematické by se mohly jevit i vyšší dávky jednotlivých mikroživin než jsou doporučená denní množství. Bylo by proto výhodnější zvýšit především konzumaci potravin bohatých na výše uvedené živiny a vyhnout se tak nežádoucím účinkům z užívání doplňků stravy (11).
Meta-analýza 26 studií z roku 2019, ve které bylo zahrnutých 211 676 jedinců a 7 154 případů VPMD, však neprokázala žádnou asociaci mezi konzumací ovoce, zeleniny, ořechů, obilovin, mléčných výrobků, rostlinných olejů, másla či margarínu a VPMD. Prokázala ale snížení rizika VPMD o 18 % v případě konzumace ryb alespoň 1x týdně, zvýšení rizika VPMD v případě konzumace masa více než 3x týdně a zvýšení rizika VPMD o 20 % v případě konzumace alkoholu v množství více než 1 drinku za den (4).
Na druhé straně autoři systematické review 18 studií z roku 2019 dospěli k závěru, že středomořský způsob stravování vede ke snížení progrese VPMD, snižuje oxidační stres a zánětlivé procesy. Středozemní strava je typická vysokou konzumací ovoce, zeleniny, luštěnin, celozrnných obilnin a ořechů; častou konzumací ryb, střídmou konzumací drůbeže a mléčných výrobků; nízkou konzumací červeného masa; používáním olivového oleje místo másla a střídmou konzumací červeného vína (11).
I když jsou výsledky studií různorodé, v současnosti se za nejvhodnější strategii ke snížení rizika vzniku a progrese VPMD považuje udržovaní normální tělesné hmotnosti, zanechání kouření, pestrá strava bohatá na ovoce, zeleninu a ryby, střídmá konzumace alkoholu a dostatečná pohybová aktivita (12).
Vznik tohoto textu byl podpořen Grantovou agenturou Masarykovy univerzity (MUNI/A/1608/2020).
Mgr. Jana Kráľová,
Mgr. Zlata Kapounová, Ph.D.
Ústav ochrany a podpory zdraví, LF MU v Olomouci
Zdroje
1. Carneiro A, Andrade JP. Nutritional and Lifestyle Interventions for Age-Related Macular Degeneration: A Review. Oxidative Medicine and Cellular Longevity (online). 2017, 2017, 6469138. doi:10.1155/2017/6469138.
2. Kolář P. Věkem podmíněná makulární degenerace. Praha: Grada 2008.
3. Semba RD. Handbook of nutrition and ophthalmology (online). Totowa, N.J.: Humana Press, 2007. http://dx.doi.org/10.1007/978-1-59259-979-0.
4. Dinu M, Pagliai G, Casini A, Sofi F. Food groups and risk of age-related macular degeneration: a systematic review with meta-analysis. European Journal of Nutrition (online). 2019, 58(5), 2123–2143. doi:10.1007/s00394-018-1771–5.
5. Zampatti S, Ricci F, Cusumano A, Marsella LT, Novelli G, Giardina E. Review of nutrient actions on age-related macular degeneration. Nutrition Research [online]. 2014, 34(2), 95–105. Dostupné z: doi:10.1016/j.nutres.2013.10.011.
6. Rinninella E, Mele MC, Merendino N, Cintoni M, Anselmi G, Caporossi A, Gasbarrini A, Minella AM. The Role of Diet, Micronutrients and the Gut Microbiota in Age-Related Macular Degeneration: New Perspectives from the Gut−Retina Axis. Nutrients (online). 2018, 10(11). ISSN 2072-6643. doi:10.3390/nu10111677.
7. Eisenhauer B, Natoli S, Liew G, Flood VM. Lutein and Zeaxanthin-Food Sources, Bioavailability and Dietary Variety in Age-Related Macular Degeneration Protection. Nutrients (online). 2017, 9(2). ISSN 2072-6643. doi:10.3390/nu9020120.
8. Age-related Eye Desease Study Research Group. A randomized, placebo-controlled, clinical trial of high-dose supplementation with vitamins C and E, beta carotene, and zinc for age-related macular degeneration and vision loss: AREDS report no. 8. Archives Of Ophthalmology (Chicago, Ill.: 1960). 2001, 119(10), 1417–1436.
9. Age-related Eye Desease Study 2 Research Group. Lutein + zeaxanthin and omega-3 fatty acids for age-related macular degeneration: the Age-Related Eye Disease Study 2 (AREDS2) randomized clinical trial. JAMA (online). 2013, 309(19), 2005–2015. ISSN 1538-3598. doi:10.1001/jama.2013.4997.
10. Evans S, Jennifer R, Lawrenson JG. A review of the evidence for dietary interventions in preventing or slowing the progression of age-related macular degeneration. Ophthalmic & Physiological Optics: The Journal Of The British College Of Ophthalmic Opticians (Optometrists) (online). 2014, 34(4), 390–396. ISSN 1475-1313. doi:10.1111/opo.12142.
11. Chapman AN, Jacobs RJ, Braakhuis AJ. Role of diet and food intake in age-related macular degeneration: a systematic review. Clinical & Experimental Ophthalmology (online). 2019, 47(1), 106–127. doi:10.1111/ceo.13343.
12. Gorusupudi A, Nelson K, Bernstein PS. The Age-Related Eye Disease 2 Study: Micronutrients in the Treatment of Macular Degeneration. Advances In Nutrition (Bethesda, Md.) (online). 2017, 8(1), 40–53. ISSN 2156-5376. doi:10.3945/an.116.013177.
Štítky
Geriatria a gerontológia Praktické lekárstvo pre dospelých ProtetikaČlánok vyšiel v časopise
Geriatrie a Gerontologie
![Číslo 4](https://www.prelekara.sk/media/cache/resolve/journal_issue/media/image_pdf/157d9641f986542c4e83a28e61152649.jpeg)
2020 Číslo 4
- Metamizol jako analgetikum první volby: kdy, pro koho, jak a proč?
- Tramadol a paracetamol v tlumení poextrakční bolesti
- Fixní kombinace paracetamol/kodein nabízí synergické analgetické účinky
- Je použití metamizolu během prvního trimestru gravidity bezpečné?
- Srovnání analgetické účinnosti metamizolu s ibuprofenem po extrakci třetí stoličky
Najčítanejšie v tomto čísle
- Dysgeuzie u seniorů
- Cévní vstupy v geriatrii
- Nutriční podpora – součást komplexní péče o geriatrické pacienty
- Psychometrická validace české verze Jacelonové sebeposuzovací škály důstojnosti