Robotická resekce rekta – v čem spočívají její výhody?
Robotic resection of the rectum – what are the advantages?
Introduction: Surgical treatment is the most important part of multimodal management of rectal cancer. In recent years, minimally invasive surgery has been preferred. Minimally invasive procedures include laparoscopy and more recently robotic surgery. Robotic surgery has been developed to eliminate the shortcomings of laparoscopy, especially the parallel position of instruments and their limited movement. The advantages of a robotic system should be most apparent in narrow and deep spaces, i.e. the lesser pelvis. The aim of this study was to analyze the short-term results of robot-assisted surgery for rectal tumors.
Methods: The study is a retrospective analysis of a cohort of 220 patients with robotic-assisted surgery for rectal cancer. The cohort was analyzed in terms of length of surgery, blood loss, number of conversions to open surgery, completeness of TME, distal and circumferential resection margin positivity, length of hospital stays and number of 30-day rehospitalizations. In addition, 30-day postoperative morbidity and mortality were assessed using the Clavien-Dindo score.
Results: Robotic-assisted surgeries lasted an average of 184 minutes. In total, 5 operations were converted, i.e. 2.3%. Complete mesorectum was achieved in 90% of the patients. Severe postoperative complications, Clavien-Dindo score 3–4, were observed in 14% of the patients. Anastomotic complications occurred in 9.6% of the patients. The mean length of the hospital stay was 8.4 days.
Conclusion: Robotic surgery for rectal tumors is a safe method with an acceptable rate of complications. An established training method and a high degree of standardization of the surgical procedures are indisputable advantages of robotic systems, making it possible to achieve very good results in a short time. In terms of perioperative and early postoperative outcomes, robotic surgery outperforms laparoscopic surgery in some parameters.
Autori:
F. Pazdírek; M. Vjaclovský; P. Kocian; M. Bockova; J. Hoch
Pôsobisko autorov:
Chirurgická klinika 2. lékařské fakulty Univerzity Karlovy a Fakultní nemocnice v Motole, Praha, Česká republika
Vyšlo v časopise:
Rozhl. Chir., 2023, roč. 102, č. 12, s. 459-463.
Kategória:
Původní práce
doi:
https://doi.org/10.33699/PIS.2023.102.12.459–463
Súhrn
Úvod: Chirurgická léčba je nejdůležitější součástí multimodální léčby karcinomu rekta. V posledních letech je upřednostňován miniinvazivní způsob operování. Mezi miniinvazivní operace řadíme laparoskopii a nově robotickou chirurgii. Robotický operační systém byl vyvinut ve snaze eliminovat nedostatky laparoskopie, zejména paralelní postavení nástrojů a jejich omezený pohyb. Výhody robotického systému by měly být nejvíce patrny v úzkém a hlubokém prostoru, tedy v oblasti malé pánve. Cílem práce je analyzovat krátkodobé výsledky roboticky asistované operace pro nádory rekta.
Metody: Jedná se o retrospektivní analýzu souboru 220 pacientů s nádory rekta operovaných roboticky asistovaně. Soubor byl analyzován z hlediska délky operace, krevní ztráty, počtu konverzí k otevřené operaci, kompletnosti TME, pozitivity distálního a cirkumferenčního resekčního okraje, délky hospitalizace a počtu 30denních rehospitalizací. Dále byla hodnocena 30denní pooperační morbidita a mortalita pomocí Clavien-Dindo skóre.
Výsledky: Roboticky asistované operace trvaly průměrně 184 minut. Celkově bylo konvertováno 5 operací, tedy 2,3 %. Kompletního mezorekta bylo dosaženo u 90 % pacientů. Závažné pooperační komplikace, Clavien-Dindo skóre 3–4, bylo zjištěno u 14 % pacientů. Komplikace v anastomóze se vyskytla u 9,6 % nemocných. Délka hospitalizace byla v průměru 8,4 dne.
Závěr: Robotická operace pro nádory rekta je metoda bezpečná s přijatelným množstvím komplikací. Nespornou výhodou robotického systému je zavedený způsob školení a vysoká míra standardizace operačních postupů, díky kterým je možné dosáhnout v krátkém čase velmi dobrých výsledků. V případě peroperačních a časných pooperačních výsledků robotická chirurgie v některých parametrech převyšuje laparoskopickou chirurgii.
ÚVOD
Chirurgická léčba je nejdůležitější součástí multimodální léčby karcinomu rekta. Spočívá v odstranění konečníku s nádorem a přilehlou lymfatickou tkání, tzn. provedení totální mezorektální excize (TME). Kvalita excize mezorekta má vliv na lokální rekurenci onemocnění [1]. Operace je možno provádět otevřeně či miniinvazivně. Mezi miniinvazivní operace řadíme laparoskopii a nově robotickou chirurgii. Je prokázáno, že miniinvazivní operace snižují celkovou pooperační morbiditu, zkracují dobu hospitalizace a urychlují rekonvalescenci [2].
Laparoskopie byla zavedena do klinické praxe téměř před 40 lety a nyní je za svým technologickým zenitem. Nevýhodou laparoskopie je obtížná manipulace v úzkém a hlubokém prostoru, která může způsobit vyšší míru konverzí k otevřené operaci, vyšší krevní ztrátu, nízkou kvalitu mezorektální excize a zvýšený počet komplikací v anastomóze (AL).
Robotický operační systém byl vyvinut ve snaze eliminovat nedostatky laparoskopie, zejména paralelní postavení nástrojů a jejich omezený pohyb [3]. Zásadním rozdílem oproti laparoskopii je způsob ovládání a velký rozsah pohybů jednotlivými nástroji umožňující manipulaci i ve velmi malém prostoru. Instrumenty jsou pevně uchycené, čímž je eliminován třes rukou chirurga. Vysokou mírou rozlišení a stabilním obrazem je docíleno vynikající vizualizace (Obr. 1). Kombinace těchto faktorů umožňuje precizní preparaci v anatomických vrstvách, precizní identifikaci všech struktur včetně cév a v důsledku toho minimální krevní ztráty. Vizualizací hypogastrického nervového plexu mohou být zlepšeny pooperační funkční výsledky. Výhody robotického systému by měly být nejvíce patrny v úzkém a hlubokém prostoru, tedy v oblasti malé pánve.
Cílem práce je analyzovat krátkodobé výsledky roboticky asistované operace pro nádory rekta a ukázat, v čem mohou spočívat její výhody.
Visible structures: 1. a. rectalis superior 2. mesorectum 3. n. hypogastricus superior r. dexter 4. ureter dexter 5. n. hypogastricus superior r. sinister, 6. lymph node
METODY
Jde o retrospektivní analýzu souboru 220 pacientů s nádory rekta operovaných roboticky asistovaně na Chirurgické klinice 2. LF UK a FN v Motole v letech 2019–2023. Demografické ukazatele pacientů, BMI a ASA skóre jsou uvedeny v Tab. 1. Klinické stadium nemoci a lokalizace nádorů jsou v následující Tab. 2. Všichni pacienti byli prezentováni na multioborovém semináři s určením postupu léčby v souladu s doporučením ESMO a Modré knihy České onkologické společnosti [4,5]. Samostatná chirurgická léčba byla volena u pacientů nízkého rizika a u pacientů středního rizika, pokud se jednalo o nádory uložené v horní třetině rekta. U ostatních nemocných byla před operaci předřazena neoadjuvantní chemoradioterapie. Užitá multimodální léčba a provedená operace je uvedena v Tab. 3.
Soubor byl analyzován z hlediska délky operace, krevní ztráty, počtu konverzí k otevřené operaci, kvality TME. Krevní ztráta byla měřena pooperačně dle množství krve v odsávací nádobě. Krev v rouškách lze vyloučit. Kvalita TME byla hodnocena erudovaným patologem dle protokolu, který byl vypracován během multicentrické studie s účastí našeho pracoviště, vychází z původního schématu Quirka a byl upraven dle doporučení The Royal College of Pathologists [1,6,7]. Byla hodnocena pozitivita distálního a cirkumferenčního resekčního okraje (DRM, CRM). Za pozitivní DRM, resp. CRM byla považována vzdálenost nádoru od resekční linie menší než 1 mm. Dalšími posuzovanými parametry byla délka hospitalizace, počet 30denních rehospitalizací, 30denní pooperační morbidita a mortalita hodnocená Clavien-Dindo skórem [8]. Samostatně byly hodnoceny chirurgické pooperační komplikace.
Kontrola anastomózy nebyla v pooperačním průběhu prováděna paušálně, ale na základě klinického a laboratorního obrazu. Pokud bylo podezření na AL, bylo provedeno CT vyšetření, případně endoskopické vyšetření. AL byl klasikován dle závažnosti do 3 kategorií dle mezinárodně ustálené klasifikace [9].
První operace byly provedeny pod vedením školitele v souladu s doporučenými postupy Evropské akademie robotické chirurgie (EARCS) [10]. Perioperační a pooperační péče byla v souladu s ERAS protokolem zavedeným na pracovišti [11].
Výsledky byly následně statisticky zpracovány s užitím popisných statistických metod. Vzhledem k absenci srovnatelného souboru laparoskopicky operovaných nemocných z našeho pracoviště byly výsledky následně porovnány s literárními údaji.
Limitací práce je unicentrický charakter studie.
Tab. 1: Demografické údaje pacientů, BMI a ASA skóre
Tab. 1: Patient demographics, BMI and ASA score
|
n=220 |
Pohlaví |
|
muž |
127 (57,7) |
žena |
93 (42,3) |
Věk |
68±11 |
BMI |
27,8±4,8 |
ASA |
|
I-II |
156 (71) |
III-IV |
64 (29) |
Poznámka: Data jsou uvedena následně: n (%), průměr±SD Note: Data are shown as follows: n (%), mean±SD
Tab. 2: Klinické stádium nemoci, lokalizace nádoru
Tab. 2: Clinical stage of the disease, localisation of the tumor
|
n=220 |
Klinické stádium nemoci |
|
I |
15 (6,8) |
II |
62 (28,2) |
III |
143 (65) |
Lokalizace nádoru |
|
vzdálenost od análního okraje, cm |
|
10–15 |
105 (48) |
<10 |
115 (52) |
Poznámka: Data jsou uvedena následně: n (%) Note: Data are shown as follows: n (%)
Tab. 3: Typ provedené operace a onkologické léčby
Tab. 3: Type of surgery performed and oncological treatment
|
n=220 |
Typ operace |
|
AR, PME |
105 (48) |
LAR, TME |
73 (33) |
APR, TME |
42 (19) |
Protektivní ileostomie |
33 (15) |
NCHRT |
50 (20) |
Poznámky: Data jsou uvedena následně: n (%), AR – nízká resekce; LAR – nízká přední resekce; APR abdominoperineální resekce rekta; TME – totální excize mezorekta; PME – parciální excize mezorekta; NCHRT – neoadjuvantní chemoradioterapie – 50,4 Gy, současně kapecitabin v dávce 825 mg/m2 2×denně.
Notes: Data are shown as follows: n (%), AR – anterior resection; LAR – low anterior resection; APR – abdominoperineal resection of the rectum; TME – total mesorectal excision; PME – partial mesorectal excision; NCHRT – neoadjuvant chemoradiotherapy – 50.4 Gy, concomitant capecitabine 825 mg/m2 twice daily.
VÝSLEDKY
Výsledky jsou přehledně uvedeny v tabulce (Tab. 4). Roboticky asistované operace trvaly průměrně 184 minut. Krevní ztráta byla minimální a dosahovala v průměru 37 ml. Celkově bylo konvertováno 5 operací, tedy 2,3 %. Kompletního či téměř kompletního mezorekta bylo dosaženo u 90 % pacientů. Pozitivní DRM byl u 2 % pacientů. Pozitivní CRM byl nalezen u 1,4 % pacientů. Závažné pooperační komplikace, Clavien-Dindo skóre 3–4, bylo zjištěno u 14 % pacientů. Komplikace v anastomóze se vyskytla celkem u 9,6 % nemocných. Ve skupině nádorů v horní třetině rekta, u kterých byla provedena přední resekce a partiální mezorektální excize, se AL vyskytl u 7,6 % pacientů. Ve skupině nádorů střední a distální třetiny rekta, u kterých byla provedena nízká přední resekce s kompletní mezorektální excizí, byl výskyt AL 12,3 %.
AL grade A byl zaznamenán u 1 pacienta, průběh byl asymtomatický a leak byl zachycen při kontrole anastomózy před okluzí založené protektivní ileostomie a byl zhojen bez zvláštních opatření. Pacientům s AL grade B byla primárně založena protektivní ileostomie a ke zhojení leaku postačovala transanální drenáž, případně transanální zavedení VAC systému. Leak grade C byl řešen reoperací, drenáží pánve, založením derivační ileostomie, současně transanální drenáží, případně transanálním zavedením VAC systému. Žádný AL nebyl řešen přešitím či zrušením původní anastomózy.
Tab. 4: Klinické perioperační a pooperační údaje Tab. 4: Clinical perioperative and postoperative data
|
n=220 |
30 denní pooperační morbidita a mortalita |
|
Celkové komplikace |
|
Clavien-Dindo |
|
0 |
107 (48,6) |
I-II |
82 (37,3) |
III-IV |
31 (14,1) |
V |
0 |
Chirurgické komplikace |
|
AL celkem |
17 (9,6) |
grade A |
1 (5,9) |
grade B |
2 (11,8) |
grade C |
14 (82,3) |
AL AR |
8 (7,6) |
AL LAR |
9 (12,3) |
paralytický ileus |
16 (7,2) |
mechanický ileus |
4 (1,8) |
krvácení |
5 (2,3) |
Krevní ztráta, ml |
37±52,2 |
Operační čas, min |
184±39,8 |
Kvalita mezorektální excize |
|
celistvé či téměř celistvé mezorektum |
199 (90,4) |
inkompletní mezorektum |
21 (9,6) |
DRM pozitivita |
4 (1,8) |
CRM pozitivita |
3 (1,4) |
LOS |
8,4±4,6 |
Konverze |
5 (2,3) |
30denní rehospitalizace |
7 (3,2) |
Poznámky: Data jsou uvedena následně: n (%), průměr±SD: Clavien-Dindo hodnocení pooperačních komplikací dle Clavien-Dinda; AL – anastomotický leak, byl hodnocen jen u pacientů, kteří podstoupili resekční výkon s konstrukcí anastomózy; AL – AR anastomotický leak ve skupině pacientů po přední resekci rekta; AL – LAR anastomotický leak ve skupině pacientů po nízké přední resekci rekta; AL grade A – leak nevyžadující terapeutickou intervenci; AL grade B – leak vyžadující neoperační intervenci; AL grade C – leak vyžadující operační intervenci; DRM – distální resekční okraj; CRM – cirkumferenční resekční okraj; LOS – délka hospitalizace.
Notes: Data are shown as follows: n (%), mean±SD; Clavien-Dindo evaluation of postoperative complications: AL – anastomotic leak, was evaluated only in patients who underwent resection procedure with anastomosis construction; AL AR – anastomotic leak in a group of patients after anterior resection of the rectum; AL LAR – anastomotic leak in the group of patients after low anterior resection of the rectum; AL grade A – leak not requiring therapeutic intervention; AL grade B – leak requiring non-surgical intervention; AL grade C – leak requiring surgical intervention; DRM – distal resection margin; CRM – circumferential resection margin; LOS – length of stay.
Délka hospitalizace byla v průměru 8,4 dne. Rehospitalizováno bylo 7 pacientů.
DISKUZE
Operační technika užitá v robotické rektální chirurgii navazuje na operační techniky otevřené a laparoskopické chirurgie. Podstatou je preparace v anatomických vrstvách s maximem využití monopolárních disekčních nástrojů. Cílem je dosažení kompletního, neporušeného mezorekta [12]. Precizní preparace prodlužuje operační čas. V případě robotické chirurgie je operační čas navýšen přípravou systému a časem potřebným k výměně nástrojů. V našem souboru dosahoval průměrný operační čas 184 minut. Ve srovnání s otevřenou a laparoskopickou chirurgií je operační čas nepochybně delší [13–15].
Díky šetrné preparaci i v obtížně přístupném prostoru malé pánve je krevní ztráta malá.
I v našem souboru jsme dosáhli velmi malé krevní ztráty. Krevní ztráta je menší než v případě laparoskopické či otevřené operace rekta [15,16].
Vynikající ovladatelnost systému minimalizuje riziko konverzí k otevřené operaci. V našem souboru jsme byli nuceni konvertovat 2 % operací, převážně z důvodů nepříznivých anatomických poměrů a nedostatečného přehledu při operaci. Ve většině publikovaných prací je u roboticky operovaných pacientů uváděn nižší počet konverzí [16,17]. Metaanalýza Jayne et al., primárně cílená na míru konverzí robotické versus laparoskopické operace rekta, neprokázala v celkovém souboru rozdíl v počtu konverzí, přesto v podskupině obézních mužů byl počet konverzí signifikantně vyšší v neprospěch laparoskopie [18].
Pokud porovnáme kvalitu mezorektální excize u laparoskopické a robotické operace rekta, jsou výsledky srovnatelné [19–21]. V nedávno publikovaných studiích bylo přesto prokázáno, že pacienti s nádory středního a distálního rekta operovaní roboticky měli vyšší kvalitu resekátu [22,23]. V našem souboru jsme dosáhli kompletní či téměř kompletní mezorektum u 90 % pacientů (TME 1,2). V případě pozitivity distálního a cirkumferenčního resekčního okraje jsou výsledky z většiny prací srovnatelné [19,21,24,25]. Díky snazší manipulaci v hloubi malé pánve lze u skupiny nádorů středního a distálního rekta očekávat méně pozitivních cirkumferenčních resekčních okrajů u roboticky operovaných [23].
Závažné pooperační komplikace jsou srovnatelné po robotické i laparoskopické operaci.
V literatuře se uvádí výskyt anastomotických komplikací v rozptylu 4–12 % [20,26]. V našem souboru se AL vyskytl celkem u 9,6 % pacientů. Vyšší AL se vyskytl u pacientů, u kterých byla provedena nízká přední resekce a totální excize mezorekta. Vyšší počet AL může být způsoben nízkým počtem provedených protektivních ileostomií. Procento pacientů s pooperačním krvácením a ileem je velmi nízké [20]. V našem souboru bylo pro krvácení a mechanický ileus revidováno 2,3 %, resp. 1,8 % nemocných.
Délka hospitalizace po laparoskopické a robotické resekci rekta je srovnatelná [26]. V souboru našich pacientů byla průměrná délka hospitalizace 8,4 dne. Díky delší době hospitalizace je počet rehospitalizací našich pacientů ve srovnání s publikovanými údaji nízký, a to 3 % [27].
Souhrnně lze říci, že naše výsledky jsou srovnatelné s výsledky dříve publikovaných prací z českých chirurgických pracovišť [28,29].
Podstatou sdělení byly krátkodobé výsledky robotické resekce rekta. Analýza dlouhodobých výsledků jak funkčních, tak onkologických není vzhledem ke krátkému odstupu od operace možná. Z literatury vyplývá, že funkční pooperační výsledky mohou být příznivější u robotické chirurgie, zejména co se týká močové funkce a lepší kvality života. Sexuální funkce jsou v obou skupinách podobné [30]. Kvalita života je v uvedených studiích hodnocena dotazníkem QLQ-C30 Evropské organizace pro výzkum a léčbu rakoviny [30,31].
Podle písemnictví je celkové přežití nemocných (OS) i doba bez nemoci (DFS) v obou skupinách srovnatelná [32].
Nespornou výhodou robotického systému je zavedený způsob školení a vysoká míra standardizace zavedených operačních postupů. I z našeho souboru je patrné, že pod vedením zkušeného školitele lze dosáhnout během krátké doby velmi dobrých výsledků [10].
Je třeba zdůraznit, že robotická chirurgie rozvíjí laparoskopickou operační techniku, nelze proto od ní očekávat zásadní posun ve zlepšení peroperačních a pooperačních výsledků. Robotický operační systém je technologie na začátku svého evolučního vývoje s velkým potenciálem rozvoje do budoucna, s možností implementace anatomických map a umělé inteligence.
ZÁVĚR
Z našeho souboru i literárních údajů vyplývá, že robotická operace pro nádory rekta je metoda bezpečná s přijatelným množstvím komplikací. Nespornou výhodou robotického systému je zavedený způsob školení a vysoká míra standardizace operačních postupů, díky kterým je možné dosáhnout v krátkém čase velmi dobrých výsledků. Díky výborné vizualizaci jsou operace velmi šetrné s minimální krevní ztrátou.
V případě peroperačních a časných pooperačních výsledků robotická chirurgie v některých parametrech převyšuje laparoskopickou chirurgii. Tyto rozdíly jsou více patrné u operací středního a distálního rekta.
Robotická chirurgie je metoda na začátku svého evolučního vývoje s velkým potenciálem dalšího zdokonalení.
Konflikt zájmů
Autoři článku prohlašují, že nejsou v souvislosti se vznikem tohoto článku ve střetu zájmů a že tento článek nebyl publikován v žádném jiném časopise, s výjimkou kongresových abstrakt a doporučených postupů.
MUDr. Filip Pazdírek, Ph.D.,
Chirurgická klinika 2. LF UK a FN v Motole, Praha
e-mail: filip.pazdirek@fnmotol.cz
Zdroje
- Quirke P, Dixon MF, Durdey P, et al. Local recurrence of rectal adenocarcinoma due to inadequate surgical resection: Histopathological study of lateral tumour spread and surgical excision. The Lancet 1986;328(8514):996–999. doi:10.1016/ S0140-6736(86)92612-7.
- Wang CL, Qu G, Xu HW. The shortand long-term outcomes of laparoscopic versus open surgery for colorectal cancer: a meta-analysis. Int J Colorectal Dis. 2014;29(3):309–320. doi:10.1007/s00384-013-1827-1.
- George EI, Brand TC, LaPorta A, et al. Origins of robotic surgery: From skepticism to standard of care. JSLS 2018;22(4). doi:10.4293/JSLS.2018.00039.
- Glynne-Jones R, Wyrwicz L, Tiret E, et al. Rectal cancer: ESMO clinical practice guidelines for diagnosis, treatment and follow-up. Annals of Oncology 2018; 29(Suppl 4):iv263. doi:10.1093/annonc/ mdy161.
- Kiss I. Modrá kniha České onkologické společnosti. Masarykův onkologický ústav, Brno 2021.
- Hoch J, Ferko A, Bláha M, et al. Parametric monitoring of the quality of total mesorectal excision and surgical treatment of rectal carcinoma results of a multicenter study. [In Czech language]. Rozhledy v chirurgii 2016;95(7):262–267.
- Loughrey MB, Webster F, Arends MJ, et al. Dataset for pathology reporting of colorectal cancer: Recommendations from the International Collaboration on Cancer Reporting (ICCR). Annals of Surgery 2022;275(3):e549–e61. doi:10.1097/ sla.0000000000005051.
- Dindo D, Demartines N, Clavien PA. Classification of surgical complications: a new proposal with evaluation in a cohort of 6336 patients and results of a survey. Annals of Surgery 2004;240(2):205–213. doi:10.1097/01.sla.0000133083.54934.ae.
- Rahbari NN, Weitz J, Hohenberger W, et al. Definition and grading of anastomotic leakage following anterior resection of the rectum: a proposal by the International Study Group of Rectal Cancer. Surgery 2010;147(3):339–351. doi:10.1016/j. surg.2009.10.012.
- Miskovic D, Ahmed J, Bissett-Amess R, et al. European consensus on the standardization of robotic total mesorectal excision for rectal cancer. Colorectal Dis. 2019;21(3):270–276. doi:10.1111/codi.14502.
- Kocián P, Pazdírek F, Přikryl P, et al. Should minimally invasive approaches in rectal surgery be regarded as a key element of modern enhanced recovery perioperative care? Acta Chirurgica Belgica 2023;123(2):163–169. doi:10.1080/00015458.2021.1971871.
- Heald RJ, Husband EM, Ryall RD. The mesorectum in rectal cancer surgery – the clue to pelvic recurrence? The British Journal of Surgery 1982;69(10):613–616.
- Lin S, Jiang HG, Chen ZH, et al. Meta-analysis of robotic and laparoscopic surgery for treatment of rectal cancer. World J Gastroenterol. 2011;17(47):5214–5220. doi: 10.3748/wjg.v17.i47.5214.
- Liao G, Li YB, Zhao Z, et al. Robotic-assisted surgery versus open surgery in the treatment of rectal cancer: the current evidence. Scientific Reports 2016;6:26981. doi:10.1038/srep26981.
- Ishihara S, Kiyomatsu T, Kawai K, et al. The short-term outcomes of robotic sphincter-preserving surgery for rectal cancer: comparison with open and laparoscopic surgery using a propensity score analysis. Int J Colorectal Dis. 2018;33(8):1047– 1055. doi:10.1007/s00384-018-3056-0.
- Khajeh E, Aminizadeh E, Dooghaie Moghadam A, et al. Outcomes of robot-assisted surgery in rectal cancer compared with open and laparoscopic surgery. Cancers (Basel) 2023;15(3). doi:10.3390/ cancers15030839.
- Trastulli S, Farinella E, Cirocchi R, et al. Robotic resection compared with laparoscopic rectal resection for cancer: systematic review and meta-analysis of short-term outcome. Colorectal Dis. 2012;14(4):e134–156. doi: 10.1111/j.1463-1318.2011.02907.x.
- Jayne D, Pigazzi A, Marshall H, et al. Effect of robotic-assisted vs conventional laparoscopic surgery on risk of conversion to open laparotomy among patients undergoing resection for rectal cancer: The ROLARR randomized clinical trial. JAMA 2017;318(16):1569–1580. doi:10.1001/jama.2017.7219.
- Barrie J, Jayne DG, Wright J, et al. Attaining surgical competency and its implications in surgical clinical trial design: a systematic review of the learning curve in laparoscopic and robot-assisted laparoscopic colorectal cancer surgery. Ann Surg Oncol. 2014;21(3):829–840. doi:10.1245/s10434-013-3348-0.
- Tang B, Lei X, Ai J, et al. Comparison of robotic and laparoscopic rectal cancer surgery: a meta-analysis of randomized controlled trials. World J Surg Oncol. 2021;19(1):38. doi:10.1186/s12957-021-02128-2.
- Kim MJ, Park SC, Park JW, et al. Robot-assisted versus laparoscopic surgery for rectal cancer: A phase II open label prospective randomized controlled trial. Annals of Surgery 2018;267(2):243–51. doi:10.1097/sla.0000000000002321.
- Feng Q, Yuan W, Li T, et al. Robotic versus laparoscopic surgery for middle and low rectal cancer (REAL): short-term outcomes of a multicentre randomised controlled trial. Lancet Gastroenterol Hepatol. 2022;7(11):991–1004. doi:10.1016/ S2468-1253(22)00248-5.
- Xu J, Yuan W, Li T, et al. Robotic versus laparoscopic surgery for middle and low rectal cancer (REAL): Short-term outcomes of a multicenter randomized controlled trial. Journal of Clinical Oncology 2022;40(4_suppl). doi:10.1200/ JCO.2022.40.4_suppl.014.
- de Jesus JP, Valadão M, de Castro Araujo RO, et al. The circumferential resection margins status: A comparison of robotic, laparoscopic and open total mesorectal excision for mid and low rectal cancer. EJSO 2016;42(6):808–812. doi:10.1016/j. ejso.2016.03.002.
- Guo Y, Luo Y, Song X, et al. Comparison of pathologic outcomes of robotic and open resections for rectal cancer: A systematic review and meta-analysis. PLoS One 2021;16(1):e0245154. doi:10.1371/journal.pone.0245154.
- Prete FP, Pezzolla A, Prete F, et al. Robotic versus laparoscopic minimally invasive surgery for rectal cancer: A systematic review and meta-analysis of randomized controlled trials. Annals of Surgery 2018;267(6):1034–1046. doi:10.1097/sla.0000000000002523.
- Bliss LA, Maguire LH, Chau Z, et al. Readmission after resections of the colon and rectum: Predictors of a costly and common outcome. Diseases of the Colon and Rectum 2015;58(12):1164–1173. doi:10.1097/DCR.0000000000000433.
- Skrovina M, Machackova M, Martinek L, et al. Total mesorectal excision for rectal cancer – laparoscopic versus robotic approach [In Czech]. Rozhledy v chirurgii 2021;100(11):527–532. doi:10.33699/PIS.2021.100.11.527-533.
- Langer D, Vocka M, Kalvach J, et al. Robotic-assisted surgery for rectal cancer results of a non-randomized study [In Czech]. Rozhledy v chirurgii 2021;100(5):227–231. doi:10.33699/PIS.2021.100.5.229-233.
- Kowalewski KF, Seifert L, Ali S, et al. Functional outcomes after laparoscopic versus robotic-assisted rectal resection: a systematic review and meta-analysis. Surgical Endoscopy 2021;35(1):81–95. doi: 10.1007/s00464-019-07361-1.
- Fayers P, Bottomley A, Group EQoL, Unit QoL. Quality of life research within the EORTC-the EORTC QLQ-C30. European Organisation for Research and Treatment of Cancer. Eur J Cancer. 2002;38 Suppl 4:S125–133. doi:10.1016/s09598049(01)00448-8.
- Qiu H, Yu D, Ye S, et al. Long-term oncological outcomes in robotic versus laparoscopic approach for rectal cancer: A systematic review and meta-analysis. Int J Surg. 2020;80:225–230. doi:10.1016/j. ijsu.2020.03.009.
Štítky
Chirurgia všeobecná Ortopédia Urgentná medicínaČlánok vyšiel v časopise
Rozhledy v chirurgii
![Číslo 12](https://www.prelekara.sk/media/cache/resolve/journal_issue/media/image_pdf/9e147d4a6c4574724fc1934caace507a.jpg)
2023 Číslo 12
- Metamizol jako analgetikum první volby: kdy, pro koho, jak a proč?
- Tramadol a paracetamol v tlumení poextrakční bolesti
- Fixní kombinace paracetamol/kodein nabízí synergické analgetické účinky
Najčítanejšie v tomto čísle
- Bosworthova zlomenina hlezna − současný stav
- Robotická resekce rekta – v čem spočívají její výhody?
- Gastrinom duodena − kazuistika
- Paraperitoneálna inguinálna herniácia močovodu