Virtuální realita v neurorehabilitaci pacientů v intenzivní péči
Vyšlo v časopise:
Anest. intenziv. Med., 28, 2017, č. 5, s. 334-335
Kategorie:
Zajímavosti z literatury
Turon M, Fernandez-Gonzalo S, Jodar M, Gomá G, et al.
Feasibility and safety of virtual-reality-based early neurocognitive stimulation in critically ill patients.
Ann Intensive Care. 2017;7:81. doi 10.1186/s13613-017-0303-4.
Článek je založen na poznatku, že pacienti v intenzivní péči často trpí nedostatkem mentální neurokognitivní stimulace, a tím druhotnou neurokognitivní dysfunkcí, která je podobná mírné, až střední demenci. Ta může dlouhodobě přetrvávat a u některých pacientů může být i trvalá. Postihuje paměť, mentální výkonnost, pozornost i rychlost uvažování a rozhodování. Velmi nepříznivě ovlivňuje kvalitu života a reintegraci, protože jsou přednostně podporovány především somaticky významné funkce. Rehabilitace tradičního pojetí byla v současné době obohacena o časnou mobilizaci, prevenci deliria a ergoterapii. Nově se cíleně zaměřuje na časnou kognitivní rekondici zejména po cévních mozkových příhodách, po mozkolebečních poraněních, při souběžné demenci a psychiatrických poruchách.
Využívá virtuální realitu u ležících pacientů s GCS > 13 a s RASS kategorie -1 až +1 a sleduje její působení i podle HRV (Heart Rate Variability) – markeru endogenní sympatické a cholinergní aktivity.
Studie ověřovala vhodné metody u 20 kriticky nemocných dospělých pacientů při vědomí a závislých na umělé plicní ventilaci po dobu > 24 hodin. Multidisciplinární výzkumná skupina v těchto aktivitách ENRIC (Early Neurocognitive Rehabilitation in Intensive Care) se věnovala pacientům v každodenních 20minutových expozicích. Ověřovala vhodné metody i obsah virtuální reality pro jednotlivé pacienty a v publikaci jsou výstižně popsány a doporučovány v různém personifikovaném výběru. Podle jednotného protokolu se sledovala HRV, SpO2, frekvence a pravidelnost dýchání při stimulaci pozornosti a pracovní paměti. Zvolené metody i expozice byly pochopitelné a byly pacienty přijaty; ti si subjektivně „lekce“ s využitím virtuální reality chválili. Nežádoucí účinky nebyly zaznamenány. Studie nemá kontrolní skupinu. Je především podnětnou výzvou pro stereotypní prostředí intenzivní péče, jak kreativně využívat nejnovější technické možnosti pro neurorehabilitaci a mentální rekondici.
Připravila
doc. MUDr. Jarmila Drábková, CSc.
e-mail: jarmiladrabkova@gmail.com
Štítky
Anestéziológia a resuscitácia Intenzívna medicínaČlánok vyšiel v časopise
Anesteziologie a intenzivní medicína
![Číslo 5](https://www.prelekara.sk/media/cache/resolve/journal_issue/media/image_pdf/9dee581e92d04c1962a003218d434689.jpeg)
2017 Číslo 5
- e-Konzilium.cz — Masivní plicní embolie při tromboembolické nemoci
- Kvalita výživy na JIS a následná kvalita života spolu úzko súvisia
- DESATORO PRE PRAX: Aktuálne odporúčanie ESPEN pre nutričný manažment u pacientov s COVID-19
- Vliv komorbidit na účinnost ceftarolin-fosamilu u komplikovaných infekcí kůže a měkkých tkání − sdružená analýza 3 studií
Najčítanejšie v tomto čísle
- Úspěšné použití methylenové modři u pacienta v refrakterním šoku na veno-arteriální extrakorporální membránové oxygenaci
- Kognitivní poruchy v perioperační a intenzivní péči
- Praktická doporučení pro předoperační lačnění a použití farmak k prevenci aspirace před plánovanými operačními výkony
- Neurotoxicita anestetik a dozrávající dětský mozek